Peräaukon sulkijalihasrepeämän vaikutukset naisen hyvinvointiin : kuvaileva kirjallisuuskatsaus
Raiski, Kati; Teerimäki, Alma (2024)
Raiski, Kati
Teerimäki, Alma
2024
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-202402092742
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-202402092742
Tiivistelmä
Opinnäytetyön tarkoituksena oli kerätä ajankohtaista tietoa siitä, miksi peräaukon sulkijalihasrepeämien ehkäisy ja toteaminen ovat tärkeitä, sekä näin poistaa aiheeseen liittyvää stigmaa ja häpeää. Opinnäytetyö vastaa tutkimuskysymykseen “Mitä vaikutuksia peräaukon sulkijalihasrepeämällä on naisen hyvinvointiin?” Tavoitteena oli tuottaa tietoa koskien synnytyksestä johtuvan peräaukon sulkijalihasrepeämän vaikutuksista naisen hyvinvointiin. Opinnäytetyö toteutettiin yhteistyössä Tampereen ammattikorkeakoulun kanssa.
Opinnäytetyö toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Tiedonhaussa hyödynnettiin kuutta eri tietokantaa. Aineisto valikoitui lopulta kolmesta eri tietokannasta sekä manuaalisella haulla. Lopullinen aineisto koostui yhdeksästä kansainvälisestä tutkimuksesta. Opinnäytetyön aineistoanalyysi toteutettiin Kangasniemen menetelmän mukaisesti.
Opinnäytetyön keskeisimpiä tuloksia olivat anaali- ja virtsainkontinenssin oireet, kuten ilman- tai ulosteenkarkailu. Lisäksi fyysisistä oireista aiheutuvat epäsuorat tekijät, kuten minäkuvan muutokset, häpeä ja itsetunnon menetys, koettiin elämänlaatua heikentävänä.
Opinnäytetyössä tultiin siihen johtopäätökseen, että häpeän poistaminen peräaukon sulkijalihasrepeämän oireiden ympäriltä on tärkeää, jotta oireet tulisi raportoitua ja niistä kärsiviä voitaisiin auttaa. Tärkeää on myös, että repeämän saaneet naiset saisivat jo hoidon alkuvaiheessa tietoa repeämän mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista ja ymmärtäisivät, etteivät oireet ole heidän tai vauvan syytä ja että ne ovat todellisia.
Tämä opinnäytetyö vahvistaa olemassa olleita käsityksiä siitä, että peräaukon sulkijalihasrepeämällä on useita vaikutuksia naisen hyvinvointiin. Jatkotutkimusaiheiksi voisikin sopia kätilön tai terveydenhoitajan roolin merkitys tiedonantajana sulkijalihasrepeämän jälkeen tai kuinka synnytyksessä tapahtunut peräaukon sulkijalihasrepeämä vaikuttaa naisen minäpystyvyyteen äitinä.
Opinnäytetyö toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Tiedonhaussa hyödynnettiin kuutta eri tietokantaa. Aineisto valikoitui lopulta kolmesta eri tietokannasta sekä manuaalisella haulla. Lopullinen aineisto koostui yhdeksästä kansainvälisestä tutkimuksesta. Opinnäytetyön aineistoanalyysi toteutettiin Kangasniemen menetelmän mukaisesti.
Opinnäytetyön keskeisimpiä tuloksia olivat anaali- ja virtsainkontinenssin oireet, kuten ilman- tai ulosteenkarkailu. Lisäksi fyysisistä oireista aiheutuvat epäsuorat tekijät, kuten minäkuvan muutokset, häpeä ja itsetunnon menetys, koettiin elämänlaatua heikentävänä.
Opinnäytetyössä tultiin siihen johtopäätökseen, että häpeän poistaminen peräaukon sulkijalihasrepeämän oireiden ympäriltä on tärkeää, jotta oireet tulisi raportoitua ja niistä kärsiviä voitaisiin auttaa. Tärkeää on myös, että repeämän saaneet naiset saisivat jo hoidon alkuvaiheessa tietoa repeämän mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista ja ymmärtäisivät, etteivät oireet ole heidän tai vauvan syytä ja että ne ovat todellisia.
Tämä opinnäytetyö vahvistaa olemassa olleita käsityksiä siitä, että peräaukon sulkijalihasrepeämällä on useita vaikutuksia naisen hyvinvointiin. Jatkotutkimusaiheiksi voisikin sopia kätilön tai terveydenhoitajan roolin merkitys tiedonantajana sulkijalihasrepeämän jälkeen tai kuinka synnytyksessä tapahtunut peräaukon sulkijalihasrepeämä vaikuttaa naisen minäpystyvyyteen äitinä.