Kiertotalousalueen liiketoimintamallin laatiminen: case Napapiirin kiertotalouspuisto
Liisanantti, Hanna (2023)
Liisanantti, Hanna
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023053116475
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023053116475
Tiivistelmä
Päätavoite kiertotaloudessa on jätteen määrän vähentäminen. Jätettä syntyy kaikessa antropologisessa toiminnassa. Jätteen määrää voidaan vähentää erilaisilla kiertotalouden liiketoimintamalleilla: tuote-elinkaaren pidentämisellä, palveluilla, jakamisalustoilla, kierrätyksellä ja resurssitehokkuudella sekä uusiutuvuudella. Tässä työssä tavoitteena on selvittää, millaisia kiertotalousalueita Suomessa on, millaista kiertotaloustoimintaa näillä alueilla tapahtuu ja miten alueiden toiminta on kehittynyt perustamisesta alkaen vuoteen 2022 mennessä. Tavoitteena on luoda kiertotalousalueen liiketoimintamalli Napapiirin olosuhteisiin. Opinnäytetyössä laaditaan malli, jonka mukaisesti kiertotalousalueita voidaan kehittää.
Kiertotalousalueita on monenlaisia, ja pääosin ne ryhmitellään tässä työssä kolmeen pääryhmään. Ryhmät ovat ekoteollisuuspuistot, jätehuoltolaitosten laatimat ja kehittämät kiertotalouspuistot sekä kiertotalousalustat, jotka tukevat kiertotalouden toimia esimerkiksi mahdollistamalla testausympäristöjä. Liiketoimintamalli terminä käsittää hyvin laajan kirjon erilaisia malleja, samoin kuin myös kiertotalouden alalla voi olla hyvin erilaisia liiketoimintamalleja. Pääsääntöisesti eri aineistoissa kiertotalouden liiketoimintamalleja on luokiteltu viisi.
Työssä käytetään tulosten saamiseksi menetelminä avoimia haastatteluja, havainnointia ja benchmarkkausta. Lähestymistavoista uuden kiertotalousalueen kehittämiseen lähimpänä on innovaatioiden kehittäminen, jonka olen valinnut tähän opinnäytetyöhön lähestymistavaksi.
Opinnäytetyön tuloksena on malli siihen, millaista kiertotaloustoimintaa Napapiirin Kiertotalouspuiston alueella voitaisiin harjoittaa. Lapin teollisuuden sivuvirtojen ja kierrätysmateriaalien massojen vähäisyyden vuoksi opinnäytetyön tuloksena on, että alueelle kiertotalouden liiketoimintamalleista parhaimmat liiketoimintamahdollisuudet ovat tuotteen elinkaaren pidentämisellä ja kiertotalouden palvelujen tuomisella. Nykyisin myös digitaaliset alustat ovat jokapäiväisessä käytössä, ja niitä pystyttäisiin hyödyntämään myös Napapiirin Kiertotalouspuiston liiketoiminnoissa.
Kiertotalousalueita on monenlaisia, ja pääosin ne ryhmitellään tässä työssä kolmeen pääryhmään. Ryhmät ovat ekoteollisuuspuistot, jätehuoltolaitosten laatimat ja kehittämät kiertotalouspuistot sekä kiertotalousalustat, jotka tukevat kiertotalouden toimia esimerkiksi mahdollistamalla testausympäristöjä. Liiketoimintamalli terminä käsittää hyvin laajan kirjon erilaisia malleja, samoin kuin myös kiertotalouden alalla voi olla hyvin erilaisia liiketoimintamalleja. Pääsääntöisesti eri aineistoissa kiertotalouden liiketoimintamalleja on luokiteltu viisi.
Työssä käytetään tulosten saamiseksi menetelminä avoimia haastatteluja, havainnointia ja benchmarkkausta. Lähestymistavoista uuden kiertotalousalueen kehittämiseen lähimpänä on innovaatioiden kehittäminen, jonka olen valinnut tähän opinnäytetyöhön lähestymistavaksi.
Opinnäytetyön tuloksena on malli siihen, millaista kiertotaloustoimintaa Napapiirin Kiertotalouspuiston alueella voitaisiin harjoittaa. Lapin teollisuuden sivuvirtojen ja kierrätysmateriaalien massojen vähäisyyden vuoksi opinnäytetyön tuloksena on, että alueelle kiertotalouden liiketoimintamalleista parhaimmat liiketoimintamahdollisuudet ovat tuotteen elinkaaren pidentämisellä ja kiertotalouden palvelujen tuomisella. Nykyisin myös digitaaliset alustat ovat jokapäiväisessä käytössä, ja niitä pystyttäisiin hyödyntämään myös Napapiirin Kiertotalouspuiston liiketoiminnoissa.