Kätilöjohtoinen yksikkö: Kätilöjohtoisen yksikön toiminta normaali synnytyksen edistämiseksi
van Ipenburg, Dominique (2023)
van Ipenburg, Dominique
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023051110032
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023051110032
Tiivistelmä
Raskaus ja synnytys ovat luonnollisia ja normaalia prosesseja. Nykyään suurin osa synnytyksistä tapahtuu sairaaloissa. Sairaalat ovat yleensä hyvin varustettuja niitä varten, joihin liittyy suurempia riskejä, jotta voidaan varmistaa synnyttäjän ja lapsen turvallisuus. Koska myös matalan riskin synnytykset tapahtuvat korkean riskin laitoksissa, synnytystä ei enää ymmärretä normaalina tapahtumana.
Tässä opinnäytetyössä tarkastellaan hoitomuotoa, jossa kätilöllä on täysi vastuu normaaleissa synnytyksissä. Tämä hoitomuoto tapahtuu niin sanotuissa kätilöjohtoisissa yksiköissä. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on tutkia synnytyksen normaaliuden edistämistä kätilöjohtoisen hoitomallien avulla. Tätä varten olen käynyt huolellisesti läpi kahdeksan aihetta käsittelevää artikkelia. Olen tehnyt analyysin laadullisesti induktiivisella tavalla ryhmittelemällä tuloksia, jotka yhdessä vastaavat tutkimuskysymykseen mahdollisimman hyvin.
Tuloksena syntyi neljä pääluokkaa. (1) Tiedottaminen, valmistautuminen ja voimaantuminen; (2) synnytysympäristö; (3) ammattihenkilöt; (4) kätilöjohtoisen yksikön olemassaolo sekä suhde sairaalaan.
Synnyttäjän ja hänen perheensä tulisi olla hoidon ytimessä. Kätilöön, joka käyttää aikaa ammatillisen suhteen luomiseen, yleensä luotetaan. Synnyttäjällä on parempi synnytyskokemus, kun hänellä on valmiudet synnyttää luonnollisesti. Kätilöjohtoisen yksikön kodinomainen ympäristö tukee synnyttämistä luonnollisesti, sillä siellä ei käytetä lääkinnällisiä laitteita. Matalan riskin synnyttäjällä, joka on pois medikalisoidusta ympäristöstä, on paremmat mahdollisuudet synnyttää normaalisti ilman lääketieteellisiä interventioita, kuten epiduraalipuudutusta tai keisarinleikkausta. Kätilöt, jotka ovat synnyttäjän ja hänen perheensä mukana, ovat erikoistuneet tarjoamaan matalan riskin hoitoa. Jos synnytyksen aikana ilmenee riski, esimerkiksi jos synnytys etenee liian hitaasti tai jos synnyttäjä toivoo lääkkeellistä kivunlievitystä, kätilö ohjaa synnyttäjän synnytysosastolle.
Aiheen valinnallani ja selvittämällä, miten kätilöjohtoinen yksikkö edistää normaalia synnytystä, toivon voivani tukea tämäntyyppisen hoitomallin kehittämistä. Ulkomailla tällaiset yksiköt ovat olleet osa julkista terveydenhuoltojärjestelmää jo vuosia. Monet tutkimukset tukevat tällaista kätilöjohtoisten yksiköiden myönteistä vaikutusta normaaliin synnytykseen. Muutamissa tutkimuksissa ei havaita merkittävää eroa tuloksissa, mutta ei myöskään haittaa. Suomalainen synnytyshoitomalli, josta tämä mahdollisuus puuttuu kokonaan, voisi hyötyä tästä.
Tässä opinnäytetyössä tarkastellaan hoitomuotoa, jossa kätilöllä on täysi vastuu normaaleissa synnytyksissä. Tämä hoitomuoto tapahtuu niin sanotuissa kätilöjohtoisissa yksiköissä. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on tutkia synnytyksen normaaliuden edistämistä kätilöjohtoisen hoitomallien avulla. Tätä varten olen käynyt huolellisesti läpi kahdeksan aihetta käsittelevää artikkelia. Olen tehnyt analyysin laadullisesti induktiivisella tavalla ryhmittelemällä tuloksia, jotka yhdessä vastaavat tutkimuskysymykseen mahdollisimman hyvin.
Tuloksena syntyi neljä pääluokkaa. (1) Tiedottaminen, valmistautuminen ja voimaantuminen; (2) synnytysympäristö; (3) ammattihenkilöt; (4) kätilöjohtoisen yksikön olemassaolo sekä suhde sairaalaan.
Synnyttäjän ja hänen perheensä tulisi olla hoidon ytimessä. Kätilöön, joka käyttää aikaa ammatillisen suhteen luomiseen, yleensä luotetaan. Synnyttäjällä on parempi synnytyskokemus, kun hänellä on valmiudet synnyttää luonnollisesti. Kätilöjohtoisen yksikön kodinomainen ympäristö tukee synnyttämistä luonnollisesti, sillä siellä ei käytetä lääkinnällisiä laitteita. Matalan riskin synnyttäjällä, joka on pois medikalisoidusta ympäristöstä, on paremmat mahdollisuudet synnyttää normaalisti ilman lääketieteellisiä interventioita, kuten epiduraalipuudutusta tai keisarinleikkausta. Kätilöt, jotka ovat synnyttäjän ja hänen perheensä mukana, ovat erikoistuneet tarjoamaan matalan riskin hoitoa. Jos synnytyksen aikana ilmenee riski, esimerkiksi jos synnytys etenee liian hitaasti tai jos synnyttäjä toivoo lääkkeellistä kivunlievitystä, kätilö ohjaa synnyttäjän synnytysosastolle.
Aiheen valinnallani ja selvittämällä, miten kätilöjohtoinen yksikkö edistää normaalia synnytystä, toivon voivani tukea tämäntyyppisen hoitomallin kehittämistä. Ulkomailla tällaiset yksiköt ovat olleet osa julkista terveydenhuoltojärjestelmää jo vuosia. Monet tutkimukset tukevat tällaista kätilöjohtoisten yksiköiden myönteistä vaikutusta normaaliin synnytykseen. Muutamissa tutkimuksissa ei havaita merkittävää eroa tuloksissa, mutta ei myöskään haittaa. Suomalainen synnytyshoitomalli, josta tämä mahdollisuus puuttuu kokonaan, voisi hyötyä tästä.