Humanitaarista konfliktijournalismia : Millaista on konflikteihin erikoistuneen journalistin työ?
Vainio, Mirja (2015)
Vainio, Mirja
HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulu
2015
![Creative Commons License](https://publications.theseus.fi/manakin/themes/Theseus/cc/by-nc-nd/1.0/fi/88x31.png)
Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 1.0 Suomi
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201505045760
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201505045760
Tiivistelmä
Tässä opinnäytetyössä selvitetään, millaista on konflikteihin erikoistuneen journalistin työ ulkomailla. Vastauksia haetaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin: Mitä konfliktijournalistina toimiminen ammatillisesti tekijältään vaatii? Kuinka kentällä toimitaan journalismin eettisiä tavoitteita kunnioittaen? Miten konfliktijournalisti käsittelee maailmalla kohtaamaansa epäoikeudenmukaisuutta?
Opinnäytetyöstä on rajattu pois perinteinen nopeatempoinen ulkomaanuutisraportointi. Konfliktijournalismi mielletään usein sotaraportoinniksi, mutta tässä työssä käsitettä laajennetaan esittelemällä tutkivampi ja inhimillisempi lähestymistapa ulkomaanjournalismiin. Työssä keskitytään erityisesti sodan tai luonnonkatastrofin luoman jälkitilan parissa työskentelyyn. Keskiössä ovat yhteiskunnallisten epäkohtien esiintuominen yleisölle yksilön kautta.
Työn lähtökohtana ovat tekijän henkilökohtaiset kokemukset opintomatkalta Georgian pakolaisleiriin huhtikuussa 2014. Opinnäytetyössä käytetty tutkimusmenetelmä on kvalitatiivinen, ja tavoitteena on erityisesti pohdiskeleva ote. Tärkeimpänä tiedonlähteenä ovat kolme kokenutta konfliktialueilla toiminutta journalistia, jotka haastateltiin helmi-maaliskuussa 2015.
Opinnäytetyön tutkimus jakautuu kolmeen osioon: ensin tarkastellaan konfliktialueella työskentelyn ammatillisia vaatimuksia. Toisessa osiossa pohditaan konfliktijournalistin eteen tulevia eettisiä valintatilanteita esimerkkien avulla. Kolmannessa osiossa perehdytään siihen, miten konfliktijournalisti käsittelee omia sisäisiä konfliktejaan.
Tutkimuksesta käy ilmi, että haastateltavia yhdistävät tietynlaiset periaatteet, toimintatavat sekä -ympäristö. Konfliktijournalistin työssä kaikki haastateltavat korostivat etukäteen perehtymisen tärkeyttä sekä luottamussuhdetta kanssatoimijoihin. Eettisissä valinnoissa ja selviytymiskeinoissa nousi esiin kokemuksen tuoma varmuus sekä kyky perustella niin itselle kuin toisille omia ammatillisia valintoja. Tutkimustuloksista nousevaa journalismin muotoa nimitetään tässä työssä humanitaariseksi konfliktijournalismiksi.
Opinnäytetyöstä on rajattu pois perinteinen nopeatempoinen ulkomaanuutisraportointi. Konfliktijournalismi mielletään usein sotaraportoinniksi, mutta tässä työssä käsitettä laajennetaan esittelemällä tutkivampi ja inhimillisempi lähestymistapa ulkomaanjournalismiin. Työssä keskitytään erityisesti sodan tai luonnonkatastrofin luoman jälkitilan parissa työskentelyyn. Keskiössä ovat yhteiskunnallisten epäkohtien esiintuominen yleisölle yksilön kautta.
Työn lähtökohtana ovat tekijän henkilökohtaiset kokemukset opintomatkalta Georgian pakolaisleiriin huhtikuussa 2014. Opinnäytetyössä käytetty tutkimusmenetelmä on kvalitatiivinen, ja tavoitteena on erityisesti pohdiskeleva ote. Tärkeimpänä tiedonlähteenä ovat kolme kokenutta konfliktialueilla toiminutta journalistia, jotka haastateltiin helmi-maaliskuussa 2015.
Opinnäytetyön tutkimus jakautuu kolmeen osioon: ensin tarkastellaan konfliktialueella työskentelyn ammatillisia vaatimuksia. Toisessa osiossa pohditaan konfliktijournalistin eteen tulevia eettisiä valintatilanteita esimerkkien avulla. Kolmannessa osiossa perehdytään siihen, miten konfliktijournalisti käsittelee omia sisäisiä konfliktejaan.
Tutkimuksesta käy ilmi, että haastateltavia yhdistävät tietynlaiset periaatteet, toimintatavat sekä -ympäristö. Konfliktijournalistin työssä kaikki haastateltavat korostivat etukäteen perehtymisen tärkeyttä sekä luottamussuhdetta kanssatoimijoihin. Eettisissä valinnoissa ja selviytymiskeinoissa nousi esiin kokemuksen tuoma varmuus sekä kyky perustella niin itselle kuin toisille omia ammatillisia valintoja. Tutkimustuloksista nousevaa journalismin muotoa nimitetään tässä työssä humanitaariseksi konfliktijournalismiksi.