Kuinka suunnitella verkkosivustoa käyttäjälähtöisesti ja arvioida sen käytettävyyttä
Angeli, Marco (2024)
Angeli, Marco
2024
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2024052715952
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2024052715952
Tiivistelmä
Opinnäytetyön toimeksiantajana toimi Pieni juustokakkupuoti Oy. Varsinainen toimeksianto oli verkkosivuston luominen, mutta tässä opinnäytetyössä käsi-teltiin sivuston suunnittelua käyttäjälähtöisesti ja arvioitiin toteutetun sivuston-käytettävyyttä. Sivuston kautta tarkoituksena oli helpoittaa tilausprosessia, laajentaa asiakaskuntaa, lisätä myyntiä ja nostaa tunnettavuutta.
Käyttäjälähtöistä suunnittelua avataan käsittelemällä käyttäjälähtöisen suun-
nittelun iteratiivista prosessia, joka koostuu neljästä avainvaiheesta. Vaiheet
ovat käyttökonteksti, käyttäjävaatimukset, mahdollinen ratkaisu ja ratkaisun
arviointi. Käytettävyyttä käsitellään tutkimalla Jakob Nielsenin määräämät viisi
käytettävyyden laatukomponenttia. Komponentit ovat opittavuus, tehokkuus,
muistettavuus, virheet, ja tyytyväisyys. Näitä komponentteja myös tuetaan
muilla lähteillä.
Opinnäytetyön alussa tehtiin käyttäjätutkimus ja luotiin Maria, joka on käyttäjä-
persoona, jota on luotu yrityksen pääkohderyhmän perusteella. Käyttäjävaati-
mukset määriteltiin Marian käyttäjäpolun avulla ja sivustolle suunniteltiin rat-
kaisu, joka sisältää viisi avainelementtiä: ylätunniste, ajankohtaiset, vali-
koima, meistä ja alatunniste. Käyttöliittymän visuaalinen suunnittelma toteutet-
tiin täyttämään määrätyt vaatimukset.
Ratkaisun arviointi suoritettiin pyytämällä muutama käyttäjä suorittamaan
useita käytettävyystestejä. Tämän jälkeen testitulokset peilattiin Nielsenin käy-
tettävyyslaatukomponentteihin. Testien perusteella todettiin, että sivuston käy-
tettävyys oli pääosin hyvällä tasolla, mutta havaittiin joitakin kehityskohteita,
kuten opittavuuden parantaminen ja kokemattomampien käyttäjien tarpeiden
huomioiminen.
Opinnäytetyön lopussa tehtiin pohdinta suunnitteluprosessista ja käytettävyys-
testien tuloksista. Työssä korostui käyttäjäkeskeisen suunnittelun iteratiivinen
luonne, joka mahdollistaa jatkokehityksen ja parannusten tekemisen. Opin-
näytetyö tarjoaa kattavan katsauksen käyttäjäkeskeisen suunnittelun proses-
siin ja sen soveltamiseen verkkosivuston suunnittelussa.
Käyttäjälähtöistä suunnittelua avataan käsittelemällä käyttäjälähtöisen suun-
nittelun iteratiivista prosessia, joka koostuu neljästä avainvaiheesta. Vaiheet
ovat käyttökonteksti, käyttäjävaatimukset, mahdollinen ratkaisu ja ratkaisun
arviointi. Käytettävyyttä käsitellään tutkimalla Jakob Nielsenin määräämät viisi
käytettävyyden laatukomponenttia. Komponentit ovat opittavuus, tehokkuus,
muistettavuus, virheet, ja tyytyväisyys. Näitä komponentteja myös tuetaan
muilla lähteillä.
Opinnäytetyön alussa tehtiin käyttäjätutkimus ja luotiin Maria, joka on käyttäjä-
persoona, jota on luotu yrityksen pääkohderyhmän perusteella. Käyttäjävaati-
mukset määriteltiin Marian käyttäjäpolun avulla ja sivustolle suunniteltiin rat-
kaisu, joka sisältää viisi avainelementtiä: ylätunniste, ajankohtaiset, vali-
koima, meistä ja alatunniste. Käyttöliittymän visuaalinen suunnittelma toteutet-
tiin täyttämään määrätyt vaatimukset.
Ratkaisun arviointi suoritettiin pyytämällä muutama käyttäjä suorittamaan
useita käytettävyystestejä. Tämän jälkeen testitulokset peilattiin Nielsenin käy-
tettävyyslaatukomponentteihin. Testien perusteella todettiin, että sivuston käy-
tettävyys oli pääosin hyvällä tasolla, mutta havaittiin joitakin kehityskohteita,
kuten opittavuuden parantaminen ja kokemattomampien käyttäjien tarpeiden
huomioiminen.
Opinnäytetyön lopussa tehtiin pohdinta suunnitteluprosessista ja käytettävyys-
testien tuloksista. Työssä korostui käyttäjäkeskeisen suunnittelun iteratiivinen
luonne, joka mahdollistaa jatkokehityksen ja parannusten tekemisen. Opin-
näytetyö tarjoaa kattavan katsauksen käyttäjäkeskeisen suunnittelun proses-
siin ja sen soveltamiseen verkkosivuston suunnittelussa.