Poikkeamailmoituksen merkitys pankkialalla
Koski, Nea (2024)
Koski, Nea
2024
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-202401302239
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-202401302239
Tiivistelmä
Opinnäytetyön tarkoituksena on perehtyä poikkeamailmoituksiin ja selvittää, mikä poikkeamailmoitus on ja mihin se liittyy. Poikkeamailmoitus on osa yrityksen riskienhallintaa, jonka takia tähän osa-alueeseen syvennytään työn alussa ja tästä edetään asteittain finanssialan läpikäymisestä aina työn tärkeimpään aiheeseen eli poikkeamailmoitukseen. Työssä käsitellään poikkeamailmoituksia pankkialalla, jättäen ulkopuolelle muut finanssialan toimijat. Työssä oli toimeksiantaja, joka pitäytyy turvallisuussyistä nimettömänä.
Opinnäytetyössä käydään läpi, mitä yrityksen johdon tulee tehdä, jotta henkilökunnan on mahdollisimman helppoa ilmoittaa havaituista poikkeamista. Vastaavasti käydään läpi myös, mikä on yksilön vastuu poikkeamailmoituksissa. Tärkeä huomio, joka nousi asiantuntijahaastattelussa, oli se, että poikkeamailmoitus ei ole avunpyyntö eikä korjauspyyntö, vaan se on jälkikäteinen toimi, jolla ilmoitetaan kirjallisesti, että jokin virhe on tapahtunut. Poikkeamailmoituksista kerätään tilastollista dataa, jota yrityksen johto käyttää osana riskien- ja resurssienhallintaansa.
Työn tietopohja koostuu Finanssivalvonnan julkaisemasta Määräykset ja ohjeet-asiakirjasta, yritysturvallisuutta käsittelevästä tietokirjallisuudesta sekä alan asiantuntijan haastattelusta. Opinnäytetyö koostui raportista ja toimeksiantajan yritykselle teetetystä ohjeesta, joka julkaistiin vain yrityksen sisäiseen käyttöön.
Ohjeen yritys sai valmiina julkaistavaksi, jonka jälkeen henkilökunta pystyi ottamaan ohjeen osaksi heidän jokapäiväistä työtään. Ohje on salassa pidettävä, eikä siitä julkaista osia tässä työssä, mutta itse prosessi käydään työssä läpi. Ohje on osoitettu yrityksen henkilökunnalle ja ohjeessa onkin eritelty esimerkkitilanteita, joissa ilmoitus tulee tehdä. Ohje ei ole absoluuttinen totuus ja ohjetta tulee ajan saatossa päivittää, koska olosuhteet ja ympäristö muuttuvat jatkuvasti. Tietolähteenä ohjeessa käytettiin yrityksen sisäisiä tietolähteitä, koulutusmateriaaleja ja aiemmin tehtyjä ilmoituksia. Yrityksen X työympäristössä suoritettiin jalkautettu havainnointi, jolla saatiin kerättyä lisätietoa heiltä, jotka kohtaavat poikkeamia työssään. Ennen ja jälkeen ohjeen tekemistä sekä julkaisua tiedusteltiin henkilökunnalta heidän kokemuksiaan.
Opinnäytetyössä käydään läpi, mitä yrityksen johdon tulee tehdä, jotta henkilökunnan on mahdollisimman helppoa ilmoittaa havaituista poikkeamista. Vastaavasti käydään läpi myös, mikä on yksilön vastuu poikkeamailmoituksissa. Tärkeä huomio, joka nousi asiantuntijahaastattelussa, oli se, että poikkeamailmoitus ei ole avunpyyntö eikä korjauspyyntö, vaan se on jälkikäteinen toimi, jolla ilmoitetaan kirjallisesti, että jokin virhe on tapahtunut. Poikkeamailmoituksista kerätään tilastollista dataa, jota yrityksen johto käyttää osana riskien- ja resurssienhallintaansa.
Työn tietopohja koostuu Finanssivalvonnan julkaisemasta Määräykset ja ohjeet-asiakirjasta, yritysturvallisuutta käsittelevästä tietokirjallisuudesta sekä alan asiantuntijan haastattelusta. Opinnäytetyö koostui raportista ja toimeksiantajan yritykselle teetetystä ohjeesta, joka julkaistiin vain yrityksen sisäiseen käyttöön.
Ohjeen yritys sai valmiina julkaistavaksi, jonka jälkeen henkilökunta pystyi ottamaan ohjeen osaksi heidän jokapäiväistä työtään. Ohje on salassa pidettävä, eikä siitä julkaista osia tässä työssä, mutta itse prosessi käydään työssä läpi. Ohje on osoitettu yrityksen henkilökunnalle ja ohjeessa onkin eritelty esimerkkitilanteita, joissa ilmoitus tulee tehdä. Ohje ei ole absoluuttinen totuus ja ohjetta tulee ajan saatossa päivittää, koska olosuhteet ja ympäristö muuttuvat jatkuvasti. Tietolähteenä ohjeessa käytettiin yrityksen sisäisiä tietolähteitä, koulutusmateriaaleja ja aiemmin tehtyjä ilmoituksia. Yrityksen X työympäristössä suoritettiin jalkautettu havainnointi, jolla saatiin kerättyä lisätietoa heiltä, jotka kohtaavat poikkeamia työssään. Ennen ja jälkeen ohjeen tekemistä sekä julkaisua tiedusteltiin henkilökunnalta heidän kokemuksiaan.