Hur mödrarådgivningen kan stöda den förlossningsrädda kvinnan: en kvalitativ studie över mödrarådgivningens möjligheter och upplevelser att ge stöd vid förlossningsrädsla
Rågård, Julia (2023)
Rågård, Julia
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023110328518
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023110328518
Tiivistelmä
Synnytyspelko yleistyy yhteiskunnassamme, ja pelko voi johtua monista eri asioista. Negatiivinen kokemus aikaisemmasta synnytyksestä on usein syynä pelkoon, mutta pelkoa esiintyy myös naisilla, jotka eivät ole synnyttäneet aiemmin. Äitiysneuvolassa kartoitetaan muun muassa naisen tarvetta lisätukeen raskauden aikana, ja täällä on hyvä mahdollisuus tarjota tukea synnytyspelkoon. Työn tarkoituksena on tarkemmin käsitellä millaisia kokemuksia kätilöillä ja terveydenhoitajilla äitiysneuvolassa on tuen antamisesta, sekä millaista tukea he voivat antaa pelkääville naisille.
Tiedot kerätään puolistrukturoidussa haastattelussa, neljältä kätilöltä/terveydenhoitajalta jotka työskentelevät äitiysneuvolassa pohjanmaalaisella paikkakunnalla. Tekstin sisältö analysoidaan induktiivisesti laadullisen sisällönanalyysin kautta, ja teoreettisena lähtökohtana käytetään Jean Watsonin hoitoteoriaa.
Tulokset osoittavat pelon johtuvan monesta eri syystä, ja että se voidaan ilmaista eri tavoin. Äitiysneuvolassa hoitajilla on itsensä työkaluna, ja haastateltavat korostavat hyvää suhdetta naisen kanssa, jotta hänelle voidaan tarjota mahdollisimman hyvää henkilökohtaista tukea. Pääosin tukea annetaan keskustelun muodossa, ja tarvittaessa nainen ohjataan eteenpäin, esimerkiksi synnytyspelkopoliklinikalle. Kehitystyö:
Yhä useampi kokee synnytyspelkoa nykypäivän yhteiskunnassa, ja pelkoa aiheuttavia syitä on monta. Toisilla pelko saattaa olla melko lievää, kun taas toisilla se voi jopa estää yrittämästä tulla raskaaksi, vaikka haluaisikin saada lapsia. Onneksi on olemassa monia tapoja päästä yli pelkonsa. Tämän kehittämistyön tarkoituksena on tutustua naisten kokemuksiin saamastaan tuesta synnytyspelon ylipääsemiseen. Kehittämistyössä keskitytään erilaisiin tapoihin vähentää pelkoa ja miten naiset ovat kokeneet näiden toimenpiteiden vaikuttaneen heidän pelkoonsa. Koska kehittämistyö jatkaa opinnäytetyötä ”Miten äitiysneuvola tukee synnytystä pelkäävää naista – laadullinen sisällönanalyysi äitiysneuvolan kyvyistä ja kokemuksista tukea synnytyspelossa” (Rågård, 2022), on tarkoituksena osittain myös selvittää miten naiset kokevat neuvolasta saamansa tuen.
Tiedot kerätään strukturoidun haastattelun avulla, jossa vastaajat täyttävät kyselylomakkeen kirjallisesti. Vastaukset, jotka on kerätty yhdeltätoista naiselta, joilla on kokemusta synnytyspelosta, analysoidaan induktiivisesti laadullisen sisällönanalyysin kautta. Jean Watsonin laatimaa hoitoteoriaa (Watson & Leininger, 1985) käytetään teoreettisena viitekehyksenä.
Tulokset osoittavat tukimenetelmien laajuutta ja yksilöllistä soveltuvuutta. Olennainen osa tukea on itse kohtaaminen synnytyspelon parissa, naisen täytyy kokea, että hänet otetaan tosissaan. Ottamalla naisen tarpeet huomioon sekä varaamalla riittävästi aikaa auttamaan häntä näkemään pelon ohi, ovat mahdollisuudet hyvät pelon muuttamiseksi odotukseksi synnytystä varten. Useimmilla kyselyyn vastanneilla on myönteisiä kokemuksia saamastaan tuesta, mutta muutaman vastaajan kokemusten perusteella olisi vielä parannettavaa.
Tiedot kerätään puolistrukturoidussa haastattelussa, neljältä kätilöltä/terveydenhoitajalta jotka työskentelevät äitiysneuvolassa pohjanmaalaisella paikkakunnalla. Tekstin sisältö analysoidaan induktiivisesti laadullisen sisällönanalyysin kautta, ja teoreettisena lähtökohtana käytetään Jean Watsonin hoitoteoriaa.
Tulokset osoittavat pelon johtuvan monesta eri syystä, ja että se voidaan ilmaista eri tavoin. Äitiysneuvolassa hoitajilla on itsensä työkaluna, ja haastateltavat korostavat hyvää suhdetta naisen kanssa, jotta hänelle voidaan tarjota mahdollisimman hyvää henkilökohtaista tukea. Pääosin tukea annetaan keskustelun muodossa, ja tarvittaessa nainen ohjataan eteenpäin, esimerkiksi synnytyspelkopoliklinikalle.
Yhä useampi kokee synnytyspelkoa nykypäivän yhteiskunnassa, ja pelkoa aiheuttavia syitä on monta. Toisilla pelko saattaa olla melko lievää, kun taas toisilla se voi jopa estää yrittämästä tulla raskaaksi, vaikka haluaisikin saada lapsia. Onneksi on olemassa monia tapoja päästä yli pelkonsa. Tämän kehittämistyön tarkoituksena on tutustua naisten kokemuksiin saamastaan tuesta synnytyspelon ylipääsemiseen. Kehittämistyössä keskitytään erilaisiin tapoihin vähentää pelkoa ja miten naiset ovat kokeneet näiden toimenpiteiden vaikuttaneen heidän pelkoonsa. Koska kehittämistyö jatkaa opinnäytetyötä ”Miten äitiysneuvola tukee synnytystä pelkäävää naista – laadullinen sisällönanalyysi äitiysneuvolan kyvyistä ja kokemuksista tukea synnytyspelossa” (Rågård, 2022), on tarkoituksena osittain myös selvittää miten naiset kokevat neuvolasta saamansa tuen.
Tiedot kerätään strukturoidun haastattelun avulla, jossa vastaajat täyttävät kyselylomakkeen kirjallisesti. Vastaukset, jotka on kerätty yhdeltätoista naiselta, joilla on kokemusta synnytyspelosta, analysoidaan induktiivisesti laadullisen sisällönanalyysin kautta. Jean Watsonin laatimaa hoitoteoriaa (Watson & Leininger, 1985) käytetään teoreettisena viitekehyksenä.
Tulokset osoittavat tukimenetelmien laajuutta ja yksilöllistä soveltuvuutta. Olennainen osa tukea on itse kohtaaminen synnytyspelon parissa, naisen täytyy kokea, että hänet otetaan tosissaan. Ottamalla naisen tarpeet huomioon sekä varaamalla riittävästi aikaa auttamaan häntä näkemään pelon ohi, ovat mahdollisuudet hyvät pelon muuttamiseksi odotukseksi synnytystä varten. Useimmilla kyselyyn vastanneilla on myönteisiä kokemuksia saamastaan tuesta, mutta muutaman vastaajan kokemusten perusteella olisi vielä parannettavaa.