Leptospiroosin diagnostiset tutkimusmenetelmät hevosilla: kuvaileva kirjallisuuskatsaus
Kangastalo, Katri (2023)
Kangastalo, Katri
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023101127296
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023101127296
Tiivistelmä
Leptospiroosi on zoonoottinen tauti, jonka aiheuttaa leptospira-bakteeri. Tautia esiintyy Suomessa vain vähän, mutta sen esiintyvyys voi kasvaa ajan myötä, kun hevoset ja ihmiset liikkuvat enemmän ympäri maailmaa. Opinnäytetyössä käydään läpi leptospiroosi taudin diagnostisia menetelmiä, tautia, oireita, levinneisyyttä, leviämistapaa sekä hoitoa hevosilla. Opinnäytetyössä käydään läpi myös bakteerin rakennetta ja sukua.
Kuvailevan kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli laatia tutkimus, jonka avulla tietoa leptospiroosi taudin diagnostisista menetelmistä hevosilla löytyisi suomeksi sekä tietojen saatavuus helpottuisi tutkimuksessa käytettyjen lähteiden kautta. Tutkimusta varten suoritettiin tietokantahaku, jonka julkaisujen aikaväli rajattiin vuosiin 2017–2022. Sisäänottokriteereitä käyttäen 17 kansainvälistä tutkimusta ja artikkelia, sekä 1 pro gradu valittiin mukaan tutkimukseen.
Tutkimuksessa selvisi, että käytetyin diagnostinen menetelmä oli MAT eli mikroskooppinen agglutinaatiotesti. Mikroskooppista agglutinaatiotestiä kuvattiin leptospiroosi taudin kultaiseksi standarditestiksi, mutta myös PCR oli hyvin suosittu menetelmä. MAT:ssä positiivisissa tuloksissa oli hyväksytty eri tittereitä, mutta suurimmassa osassa aineistoista 1:100 laimennos, missä agglutinaatioreaktio tapahtui, oli matalimpana rajana positiiviselle tulokselle. Näytemateriaaleista käytetyin oli seerumi.
Taudin yleistyessä tulevaisuudessa olisi hyvä kartoittaa, mitkä diagnostiset menetelmät olisivat parhaita käyttää Suomessa, ja mitä tutkimusmenetelmiä on mahdollisesti tulossa. Taudin leviämisen takia myös kartoitus yleisimmistä serovareista, jotka aiheuttavat taudin hevosille Suomessa olisi hyödyllinen, koska siitä ei ole ajankohtaista tietoa. Leptospirosis is zoonotic disease, which is caused by leptospira-bacteria. Leptospirosis is rare disease in Finland, but amount of leptospirosis cases can grow, when human and horses travel across the world. This thesis address diagnostic methods of leptospirosis, leptospirosis disease, symptoms, appearance, way of transmitting and treatment in horses. This thesis covers leptospira-bacteria's structure and genus.
Goal of this literature review was to compose a study, which can help to find information about diagnostic methods of leptospirosis in horses in Finnish language and that more information would be easier to find through the articles and studies. To this review was accepted 17 international research and review articles and one Finnish master´s thesis. These researches, review articles and master´s thesis were published during 2017–2022 to increase the reliability.
The most used diagnostic method was microscopic agglutination test. MAT was described to be the golden standard test. Other used method was PCR. In microscopic agglutination test, different titers for positive result were accepted. Most of the studies dilution of 1:100, where agglutination happened was the lowest limit for the positive result. Serum was the most used sample in the studies.
In the future the disease might spread easier in Finland. It would be good to do a study to find out what diagnostic methods would be the best to use in Finland and what methods can be expected to come. It would be necessary to understand and examine the most common serotypes, which cause the disease to horses in Finland. There is not enough current knowledge about them, because of the rareness of appearance in Finland.
Kuvailevan kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli laatia tutkimus, jonka avulla tietoa leptospiroosi taudin diagnostisista menetelmistä hevosilla löytyisi suomeksi sekä tietojen saatavuus helpottuisi tutkimuksessa käytettyjen lähteiden kautta. Tutkimusta varten suoritettiin tietokantahaku, jonka julkaisujen aikaväli rajattiin vuosiin 2017–2022. Sisäänottokriteereitä käyttäen 17 kansainvälistä tutkimusta ja artikkelia, sekä 1 pro gradu valittiin mukaan tutkimukseen.
Tutkimuksessa selvisi, että käytetyin diagnostinen menetelmä oli MAT eli mikroskooppinen agglutinaatiotesti. Mikroskooppista agglutinaatiotestiä kuvattiin leptospiroosi taudin kultaiseksi standarditestiksi, mutta myös PCR oli hyvin suosittu menetelmä. MAT:ssä positiivisissa tuloksissa oli hyväksytty eri tittereitä, mutta suurimmassa osassa aineistoista 1:100 laimennos, missä agglutinaatioreaktio tapahtui, oli matalimpana rajana positiiviselle tulokselle. Näytemateriaaleista käytetyin oli seerumi.
Taudin yleistyessä tulevaisuudessa olisi hyvä kartoittaa, mitkä diagnostiset menetelmät olisivat parhaita käyttää Suomessa, ja mitä tutkimusmenetelmiä on mahdollisesti tulossa. Taudin leviämisen takia myös kartoitus yleisimmistä serovareista, jotka aiheuttavat taudin hevosille Suomessa olisi hyödyllinen, koska siitä ei ole ajankohtaista tietoa.
Goal of this literature review was to compose a study, which can help to find information about diagnostic methods of leptospirosis in horses in Finnish language and that more information would be easier to find through the articles and studies. To this review was accepted 17 international research and review articles and one Finnish master´s thesis. These researches, review articles and master´s thesis were published during 2017–2022 to increase the reliability.
The most used diagnostic method was microscopic agglutination test. MAT was described to be the golden standard test. Other used method was PCR. In microscopic agglutination test, different titers for positive result were accepted. Most of the studies dilution of 1:100, where agglutination happened was the lowest limit for the positive result. Serum was the most used sample in the studies.
In the future the disease might spread easier in Finland. It would be good to do a study to find out what diagnostic methods would be the best to use in Finland and what methods can be expected to come. It would be necessary to understand and examine the most common serotypes, which cause the disease to horses in Finland. There is not enough current knowledge about them, because of the rareness of appearance in Finland.