Uusien työntekijöiden työntekijäkokemus taideorganisaatiossa
Mäkelä, Helena (2023)
Mäkelä, Helena
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052212649
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052212649
Tiivistelmä
Työelämää ovat viime vuosina muuttaneet niin digitalisaatio, tietotyön lisääntyminen kuin pandemian vaikutuksesta syntyneet uudenlaiset työskentelyn tavat. Näiden muutosten jatkeena myös työntekijöiden suhtautuminen työhön on kokenut muutoksen. Kilpailu osaajista on kova ja työnantajilla onkin tarve saada osaavia, sitoutuneita työntekijöitä. Työntekijäkokemuksen merkitys kasvaa koko ajan ja aiemmin tämä vähemmän käytetty termi on muuttunut arkipäiväksi työelämässä.
Tämä opinnäytetyö tutki työntekijäkokemuksen käsitettä eri näkökulmista ja kuinka siitä voidaan saada tietoa tutkimuksen kohteena olevassa taideorganisaatiossa.
Tutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa ja analysoida sitä, millainen työntekijäkokemus uusille työntekijöille syntyy ja mitkä asiat sen muodostumiseen ovat vaikuttaneet, sekä tarjota organisaatiolle ideoita ja ajatuksia työntekijäkokemuksen sekä sen johtamisen kehittämiseen.
Työn teoreettinen viitekehys keskittyy työntekijäkokemuksen käsitteeseen sekä sen kehittämiseen ja siihen, miten pandemia sekä perehdytysprosessi vaikuttavat sen muotoutumiseen. Tämän lisäksi teoreettisessa viitekehyksessä käydään läpi työnantajabrändin käsitettä ja sen johtamista. Teoreettinen viitekehys perustuu akateemisiin tutkimuksiin sekä ammattikirjallisuuteen.
Työ toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, jossa aineisto kerättiin teemahaastattelulla. Laadullinen tutkimusmenetelmä on toimiva silloin, kun halutaan ymmärtää aiheesta enemmän ja saada lisätietoa tai vastauksia käytännön kautta. Tutkimusaineisto kerättiin helmikuun ja maaliskuun 2023 aikana puolistrukturoituina teemahaastatteluina haastattelemalla seitsemää taideorganisaation uutta työntekijää. Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin teemoittelua.
Tulosten avulla selvisi, että organisaation uusien työntekijöiden työntekijäkokemus koostuu hyvinvoinnin, kulttuurin ja johtamisen, työympäristön ja työvälineiden sekä olemassaolon tarkoituksen ja työn ominaispiirteiden kautta. Kulttuurin ja johtamisen teeman alla oli lisäksi perehdytys, jonka vaikutus uusien työntekijöiden työntekijäkokemukseen oli selkeästi nähtävillä. Tutkimuksessa selvisi myös, miten pandemia vaikutti työntekijäkokemukseen. Sen vaikutukset näkyivät etenkin työnteon uusissa tavoissa. Työnantajabrändi koettiin työpaikkaa sekä työn luonnetta määrittävien teemojen kautta. Kehitysehdotuksiksi ja toimenpiteiksi ehdotetaan tutkimusten löydösten pohjalta tutkimustulosten läpikäyntiä johdon kanssa, perehdytysprosessin tarkempaa prosessin määrittelyä sekä työntekijäkokemuksen mittaamista lyhyillä ja usein tehtävillä pulssikyselyillä. Näiden lisäksi organisaation tulee kannustaa työntekijöitään osaamisen kehittämiseen ja seurata sitä esimerkiksi kehityskeskusteluissa.
Tämä opinnäytetyö tutki työntekijäkokemuksen käsitettä eri näkökulmista ja kuinka siitä voidaan saada tietoa tutkimuksen kohteena olevassa taideorganisaatiossa.
Tutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa ja analysoida sitä, millainen työntekijäkokemus uusille työntekijöille syntyy ja mitkä asiat sen muodostumiseen ovat vaikuttaneet, sekä tarjota organisaatiolle ideoita ja ajatuksia työntekijäkokemuksen sekä sen johtamisen kehittämiseen.
Työn teoreettinen viitekehys keskittyy työntekijäkokemuksen käsitteeseen sekä sen kehittämiseen ja siihen, miten pandemia sekä perehdytysprosessi vaikuttavat sen muotoutumiseen. Tämän lisäksi teoreettisessa viitekehyksessä käydään läpi työnantajabrändin käsitettä ja sen johtamista. Teoreettinen viitekehys perustuu akateemisiin tutkimuksiin sekä ammattikirjallisuuteen.
Työ toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, jossa aineisto kerättiin teemahaastattelulla. Laadullinen tutkimusmenetelmä on toimiva silloin, kun halutaan ymmärtää aiheesta enemmän ja saada lisätietoa tai vastauksia käytännön kautta. Tutkimusaineisto kerättiin helmikuun ja maaliskuun 2023 aikana puolistrukturoituina teemahaastatteluina haastattelemalla seitsemää taideorganisaation uutta työntekijää. Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin teemoittelua.
Tulosten avulla selvisi, että organisaation uusien työntekijöiden työntekijäkokemus koostuu hyvinvoinnin, kulttuurin ja johtamisen, työympäristön ja työvälineiden sekä olemassaolon tarkoituksen ja työn ominaispiirteiden kautta. Kulttuurin ja johtamisen teeman alla oli lisäksi perehdytys, jonka vaikutus uusien työntekijöiden työntekijäkokemukseen oli selkeästi nähtävillä. Tutkimuksessa selvisi myös, miten pandemia vaikutti työntekijäkokemukseen. Sen vaikutukset näkyivät etenkin työnteon uusissa tavoissa. Työnantajabrändi koettiin työpaikkaa sekä työn luonnetta määrittävien teemojen kautta. Kehitysehdotuksiksi ja toimenpiteiksi ehdotetaan tutkimusten löydösten pohjalta tutkimustulosten läpikäyntiä johdon kanssa, perehdytysprosessin tarkempaa prosessin määrittelyä sekä työntekijäkokemuksen mittaamista lyhyillä ja usein tehtävillä pulssikyselyillä. Näiden lisäksi organisaation tulee kannustaa työntekijöitään osaamisen kehittämiseen ja seurata sitä esimerkiksi kehityskeskusteluissa.