Nikkeliraekuonan sekä lentotuhkan tutkimuksia ja soveltuvuus rakentamiseen
Johansson, Emil (2023)
Johansson, Emil
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052112402
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052112402
Tiivistelmä
Energian, nikkelin ja kuparin tuotannosta syntyy suuria määriä lentotuhkaa sekä kuonaa. Näiden uusiokäyttö on vielä vähäistä ja ne kuormittavat kaatopaikkoja. Tässä työssä tutkitaan nikkeliraekuonan sekä puu- ja muovijätteen polton lentotuhkan fysikaalisia sekä kemiallisia ominaisuuksia ja niiden mahdollisia käyttökohteita rakennusalalla.
Opinnäytetyön teoriaosuus koostuu uusiomateriaalien mahdollisista käyttökohteista sekä materiaaleihin kohdistuvista laeista, asetuksista ja vaatimuksista, jotta niitä voitaisiin hyödyntää rakennusalalla. Lähteinä käytetään SFS-standardeja sekä verkkolähteitä.
Laboratoriossa sekoitetaan betonin kaltaista massaa käyttäen uusiomateriaaleja. Massasta valetaan koekappaleita, joille suoritetaan rakennus- ja kemianlaboratorioissa useita eri kokeita saadaksemme selvyys niiden käyttömahdollisuuksista luonnonmateriaalien korvikkeina lakien ja asetusten puitteissa. Rakennuslaboratoriossa tehdään koestuksia betonistandardien mukaisesti ja vertaillaan tuloksia normaaliin betoniin. Kemianlaboratoriossa tutkitaan uusiomateriaalien liukoisuuksia.
Tutkimuksen tuloksella nikkeliraekuonalla voidaan lujuuksien perusteella korvata betonissa oleva kiviaines. Puu- ja muovijätteen poltosta syntyvällä lentotuhkalla voi korvata kalkin ja mahdollisesti osan sementistä betonin valmistuksessa. Liukoisuuksien perusteella tuotetta voisi hyödyntää maanrakennuksessa. Lopputuotteelle pitäisi vielä tehdä lisätutkimuksia sekä koerakenteita. Näin mahdollisesti saataisiin luonnonmateriaaleja vähentävä ja toimiva rakenne.
Opinnäytetyön teoriaosuus koostuu uusiomateriaalien mahdollisista käyttökohteista sekä materiaaleihin kohdistuvista laeista, asetuksista ja vaatimuksista, jotta niitä voitaisiin hyödyntää rakennusalalla. Lähteinä käytetään SFS-standardeja sekä verkkolähteitä.
Laboratoriossa sekoitetaan betonin kaltaista massaa käyttäen uusiomateriaaleja. Massasta valetaan koekappaleita, joille suoritetaan rakennus- ja kemianlaboratorioissa useita eri kokeita saadaksemme selvyys niiden käyttömahdollisuuksista luonnonmateriaalien korvikkeina lakien ja asetusten puitteissa. Rakennuslaboratoriossa tehdään koestuksia betonistandardien mukaisesti ja vertaillaan tuloksia normaaliin betoniin. Kemianlaboratoriossa tutkitaan uusiomateriaalien liukoisuuksia.
Tutkimuksen tuloksella nikkeliraekuonalla voidaan lujuuksien perusteella korvata betonissa oleva kiviaines. Puu- ja muovijätteen poltosta syntyvällä lentotuhkalla voi korvata kalkin ja mahdollisesti osan sementistä betonin valmistuksessa. Liukoisuuksien perusteella tuotetta voisi hyödyntää maanrakennuksessa. Lopputuotteelle pitäisi vielä tehdä lisätutkimuksia sekä koerakenteita. Näin mahdollisesti saataisiin luonnonmateriaaleja vähentävä ja toimiva rakenne.