Lastensuojelun perhehoitajien tuen kokemus kahden ensimmäisen vuoden aikana
Hannila, Eveliina (2023)
Hannila, Eveliina
2023
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052012242
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2023052012242
Tiivistelmä
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää lastensuojelun perhehoitajien tuen kokemuksia ja lisätuen tarpeita perhehoitajuuden kahden (2) ensimmäisen vuoden ajalta. Tavoitteena oli tuoda esiin perhehoitajien kokemuksia niin, että heidän äänensä voitaisiin ottaa huomioon hyvinvointialueiden toimintaa suunniteltaessa ja päätöksiä tehdessä. Tutkimustuloksella halutaan olevan hyötyä myös sosiaalityöntekijöille ja muille lastensuojelun työssä toimiville, sosiaalialan opiskelijoille, perhehoitajille ja perhehoitajaksi ryhtymistä suunnitteleville. Tietoperusta on jaettu kolmeen eri osa-alueeseen: lastensuojelu, perhehoito ja perhehoitajan tuki.
Opinnäytetyön menetelmänä käytettiin laadullista tutkimusta, jonka aineisto kerättiin kyselytutkimuksella. Kyselyllä selvitettiin perhehoitajien kokemuksia saadusta tuesta, tuen riittävyydestä sekä kehittämisideoita. Tutkimuksen pääpaino oli kahdessa tutkimuskysymyksessä: Minkälaisia kokemuksia perhehoitajilla on saamastaan tuesta perhehoitajuuden kahtena ensimmäisenä vuotena? Millaista lisätukea perhehoitajat olisivat kokeneet tarvitsevansa? Aineisto analysoitiin luokittelun ja sisällönanalyysin keinoin. Valinta- ja monivalintakysymysten osalta aineiston analysointi toteutettiin Webropol- työkalun avulla. Teoreettisessa viitekehyksessä on käsitelty lastensuojelun toimintaa ja perhehoitajan tukea lastensuojelulain, perhehoitolain ja muiden lähteiden kautta, sekä avattu aikaisempien tutkimusten tuloksia.
Tutkimukseen osallistuneista noin puolet kertoi kokevansa tuen määrän yleisesti riittävänä. Suurimpana lisätuen tarpeena nostettiin esille sosiaalityöntekijän tavoitettavuus, joka sisältäisi perhehoitajan kuuntelua ja tiedonsiirtoa. Tyytyväisimpiä oltiin koulutuksen antamaan tukeen ja taloudelliseen tukeen. Tutkimus kuitenkin osoitti, että vastaajat toivoivat myös lisäkoulutusta. Myös taloudellisen tuen korottamista perustelluissa ja erityistilanteissa toivottiin olevan mahdollista. Aiemmissa tutkimuksissa on tullut ilmi muun muassa se, kuinka perhehoitajat kokevat tarvitsevansa enemmän emotionaalista tukea.
Toteutetun tutkimuksen mukaan erityisen tyytyväisiä oltiin sosiaaliohjaajan antamaan tukeen. Esille nousi myös mentoroinnin ja vertaistuen antama tuki. Mentorin ja vertaistuen etuina vastaajat korostivat keskustelua, ymmärrystä ja tunteiden käsittelyä.
Opinnäytetyön menetelmänä käytettiin laadullista tutkimusta, jonka aineisto kerättiin kyselytutkimuksella. Kyselyllä selvitettiin perhehoitajien kokemuksia saadusta tuesta, tuen riittävyydestä sekä kehittämisideoita. Tutkimuksen pääpaino oli kahdessa tutkimuskysymyksessä: Minkälaisia kokemuksia perhehoitajilla on saamastaan tuesta perhehoitajuuden kahtena ensimmäisenä vuotena? Millaista lisätukea perhehoitajat olisivat kokeneet tarvitsevansa? Aineisto analysoitiin luokittelun ja sisällönanalyysin keinoin. Valinta- ja monivalintakysymysten osalta aineiston analysointi toteutettiin Webropol- työkalun avulla. Teoreettisessa viitekehyksessä on käsitelty lastensuojelun toimintaa ja perhehoitajan tukea lastensuojelulain, perhehoitolain ja muiden lähteiden kautta, sekä avattu aikaisempien tutkimusten tuloksia.
Tutkimukseen osallistuneista noin puolet kertoi kokevansa tuen määrän yleisesti riittävänä. Suurimpana lisätuen tarpeena nostettiin esille sosiaalityöntekijän tavoitettavuus, joka sisältäisi perhehoitajan kuuntelua ja tiedonsiirtoa. Tyytyväisimpiä oltiin koulutuksen antamaan tukeen ja taloudelliseen tukeen. Tutkimus kuitenkin osoitti, että vastaajat toivoivat myös lisäkoulutusta. Myös taloudellisen tuen korottamista perustelluissa ja erityistilanteissa toivottiin olevan mahdollista. Aiemmissa tutkimuksissa on tullut ilmi muun muassa se, kuinka perhehoitajat kokevat tarvitsevansa enemmän emotionaalista tukea.
Toteutetun tutkimuksen mukaan erityisen tyytyväisiä oltiin sosiaaliohjaajan antamaan tukeen. Esille nousi myös mentoroinnin ja vertaistuen antama tuki. Mentorin ja vertaistuen etuina vastaajat korostivat keskustelua, ymmärrystä ja tunteiden käsittelyä.