Osana olemisen merkitys : riippuvuuskuntoutujien osallisuuden kokemukset yhteisöhoidossa
Jaakkola, Jaso (2022)
Jaakkola, Jaso
2022
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2022061317575
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2022061317575
Tiivistelmä
Suomalaisesta aikuisväestöstä reilun kymmenesosan arvioidaan kokevan ongelmallista riippuvuuskäyttäytymistä joko päihteisiin tai raha- ja digipelaamiseen, joka aiheuttaa yksilöstä yhteiskuntaan vakavia sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja (THL 2021a, 33). Riippuvuuskäyttäytymisen pitkittyessä ja sitoutuessa toimintakykyyn ja resursseihin ihmisten mahdollisuus osallistua yhteiskunnan toimintoihin usein hupenee lisäten syrjäytymistä.
Opinnäytetyössä tarkastellaan 2020-luvun riippuvuuskuntoutujien osallisuuden kokemuksia suljetussa kuntoutuslaitoksessa, joka käyttää menetelmänään yhteisöhoitoa. Tutkimus on toteutettu kvalitatiivisesti yksilöllisillä haastatteluilla, jotka on käyty avoimilla kysymyksillä kymmenestä Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen kehittämästä osallisuuden kokemisen teemasta. Haastatteluiden jälkeen niiden sisältö on analysoitu päätymällä yksittäisistä havainnoista yleisiin merkityksiin.
Tutkimussuuntaus on ilmiöllinen. Ilmiöllisessä tutkimuksessa tutkimuskohteena on jokaisen ihmisen oma ainutlaatuinen elämäntodellisuus, jossa tutkittavan kokemuksia pyritään ymmärtämään mahdollisimman hyvin. Ymmärtämisen tavoitteena ei ole löytää ja osoittaa oikeita ja universaalisti yleistettäviä vastauksia, vaan tahto tehdä inhimillisen elämän ilmiöstä näkyvämpi.
Tutkimuksessa tavoitellaan laadullista kokemustietoa osallisuudesta, jonka perusteella olisi mahdollista esittää jatkokysymyksiä riippuvuuskuntoutuslaitosten yhteisöhoidon vasteesta osallisuuden kokemuksen kehittymisestä nykypäivän Suomessa. Samalla käytetään kolmea eri viitekehystä osallisuudesta, yhteisöhoidosta ja addiktiosta tunne-elämän sairautena. Nämä ovat käytännön riippuvuustyössä laajalti käytössä olevia käsitteitä, mutta tutkimuksellisesti niitä on vielä sovellettu loivasti.
Opinnäytetyön tulokset osoittavat selkeitä yhteneväisyyksiä haastateltavien osallisuuden kokemuksissa. Erityisesti korostuvat suhteet yhteisöön ja siinä hyödyksi olemiseen. Osana olemisen merkityksellisyyttä koettiin sosiaalisissa suhteissa niin toipumistyöskentelyssä ja yhteisön pyörittämisessä kuin vapaa-ajallakin. Vaikka elämän tavoitteet ja niihin mahdollisuudet vaikuttaa kuvautuivat yksilöllisinä, koettiin yhteys muihin ihmisiin olevan siinä vahvasti läsnä.
Haastateltavilta löytyy yhteisesti myös haastava suhde myönteisen palautteen käsittelyyn, tunnetaitoihin ja Rikosseuraamuslaitoksen SikSak-hankkeen myötä kuntoutuslaitoksissa rangaistustaan suorittaviin sakko- ja lyhytaikaisvankeihin. More than a tenth of the Finnish adult population is estimated to experience problematic addictive behavior towards intoxicants or gambling causing serious social and health harm. (THL 2021a, 33). As addictive behavior prolongs and commits to individual’s ableness and resources, the ability to participate in societal activities often diminishes increasing exclusion.
This thesis examines the experiences of addiction rehabilitation clients who have participated in community treatment in a closed institution. The research is qualitive and it has been conducted through individual interviews with open-ended questions on ten themes of experiencing inclusion developed by the National Institute for Health and Welfare. The content of the interviews has been analyzed ending with individual findings of general significance regarding inclusion.
The approach of the research is phenomenological. In phenomenological study the object of research is each persons own unique reality of life in which the experiences of the subject are sought to be understood as well as possible. The goal of understanding is not to find and show universally generalizable answers, but the will to make a certain phenomenon of human life more visible.
The aim of the study is to obtain qualitative empirical data on inclusion, which in turn would provide basis for further research and implications regarding inclusion and community treatment in Finland. The study applies three different frameworks as of inclusion, community treatment and addiction as an emotional illness. These are concepts that are widely used in practical addiction work, but have still been applied lightly in Finnish research.
The results of the thesis show clear similarities in the interviewees' experiences of inclusion. Particular emphasis is placed on relations with the community. The importance of being a part of it was felt in social relations both in recovery work and running the community as well as in leisure time. Although the goals of life and the opportunities to influence them were described as individual, the connection with other people was felt to be strongly present in them.
The interviewees also have a challenging relationship with the processing of positive feedback, emotional skills and the fine and short-term prisoners serving their sentences in rehabilitation institutions through the SikSak project.
Opinnäytetyössä tarkastellaan 2020-luvun riippuvuuskuntoutujien osallisuuden kokemuksia suljetussa kuntoutuslaitoksessa, joka käyttää menetelmänään yhteisöhoitoa. Tutkimus on toteutettu kvalitatiivisesti yksilöllisillä haastatteluilla, jotka on käyty avoimilla kysymyksillä kymmenestä Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen kehittämästä osallisuuden kokemisen teemasta. Haastatteluiden jälkeen niiden sisältö on analysoitu päätymällä yksittäisistä havainnoista yleisiin merkityksiin.
Tutkimussuuntaus on ilmiöllinen. Ilmiöllisessä tutkimuksessa tutkimuskohteena on jokaisen ihmisen oma ainutlaatuinen elämäntodellisuus, jossa tutkittavan kokemuksia pyritään ymmärtämään mahdollisimman hyvin. Ymmärtämisen tavoitteena ei ole löytää ja osoittaa oikeita ja universaalisti yleistettäviä vastauksia, vaan tahto tehdä inhimillisen elämän ilmiöstä näkyvämpi.
Tutkimuksessa tavoitellaan laadullista kokemustietoa osallisuudesta, jonka perusteella olisi mahdollista esittää jatkokysymyksiä riippuvuuskuntoutuslaitosten yhteisöhoidon vasteesta osallisuuden kokemuksen kehittymisestä nykypäivän Suomessa. Samalla käytetään kolmea eri viitekehystä osallisuudesta, yhteisöhoidosta ja addiktiosta tunne-elämän sairautena. Nämä ovat käytännön riippuvuustyössä laajalti käytössä olevia käsitteitä, mutta tutkimuksellisesti niitä on vielä sovellettu loivasti.
Opinnäytetyön tulokset osoittavat selkeitä yhteneväisyyksiä haastateltavien osallisuuden kokemuksissa. Erityisesti korostuvat suhteet yhteisöön ja siinä hyödyksi olemiseen. Osana olemisen merkityksellisyyttä koettiin sosiaalisissa suhteissa niin toipumistyöskentelyssä ja yhteisön pyörittämisessä kuin vapaa-ajallakin. Vaikka elämän tavoitteet ja niihin mahdollisuudet vaikuttaa kuvautuivat yksilöllisinä, koettiin yhteys muihin ihmisiin olevan siinä vahvasti läsnä.
Haastateltavilta löytyy yhteisesti myös haastava suhde myönteisen palautteen käsittelyyn, tunnetaitoihin ja Rikosseuraamuslaitoksen SikSak-hankkeen myötä kuntoutuslaitoksissa rangaistustaan suorittaviin sakko- ja lyhytaikaisvankeihin.
This thesis examines the experiences of addiction rehabilitation clients who have participated in community treatment in a closed institution. The research is qualitive and it has been conducted through individual interviews with open-ended questions on ten themes of experiencing inclusion developed by the National Institute for Health and Welfare. The content of the interviews has been analyzed ending with individual findings of general significance regarding inclusion.
The approach of the research is phenomenological. In phenomenological study the object of research is each persons own unique reality of life in which the experiences of the subject are sought to be understood as well as possible. The goal of understanding is not to find and show universally generalizable answers, but the will to make a certain phenomenon of human life more visible.
The aim of the study is to obtain qualitative empirical data on inclusion, which in turn would provide basis for further research and implications regarding inclusion and community treatment in Finland. The study applies three different frameworks as of inclusion, community treatment and addiction as an emotional illness. These are concepts that are widely used in practical addiction work, but have still been applied lightly in Finnish research.
The results of the thesis show clear similarities in the interviewees' experiences of inclusion. Particular emphasis is placed on relations with the community. The importance of being a part of it was felt in social relations both in recovery work and running the community as well as in leisure time. Although the goals of life and the opportunities to influence them were described as individual, the connection with other people was felt to be strongly present in them.
The interviewees also have a challenging relationship with the processing of positive feedback, emotional skills and the fine and short-term prisoners serving their sentences in rehabilitation institutions through the SikSak project.