Näkökulma digiosallisuuteen : kansalaisten kokemuksia Turun seudun digitoiminnasta
Bacic, Aida; Samkanai, Shafiq; Tian, Qun (2022)
Bacic, Aida
Samkanai, Shafiq
Tian, Qun
2022
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2022051810318
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2022051810318
Tiivistelmä
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kerätä päätöksenteon tueksi tietoa siitä, miten yhteiskunnan digitalisoitumisesta syrjään jääneet kokevat digitalisaation, millaisia ongelmia se heille tuottaa ja millaista ohjausta he tarvitsevat. Tutkimuksessa haastateltiin Turun ammattikorkeakoulun koordinoiman ARVO-hankkeen digiryhmien osanottajia.
ARVO-hankkeen tavoitteena oli parantaa Turun seudulla asuvien, syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten elämänhallintaa rakentamalla kolmannen sektorin toimijoiden hajanaisesta kentästä toimivampi kokonaisuus. Hankkeeseen sisältyivät toimijoiden tiloissa kiertävät elämänhallintakurssit, esimerkiksi yhteiskunnan digitalisoitumiskehityksestä jälkeen jääneille tarkoitetut kurssit, joita kutsuttiin digiryhmiksi. Digiryhmiä järjestettiin kuusi kertaa, kaikki eri lähiöissä, ja yksittäiseen digiryhmään kuului aina neljä kokoontumiskertaa.
Haastattelut toteutettiin digiryhmien kokoontumisten yhteydessä. Tutkimusmenetelmänä käytettiin teemahaastattelua. Haastattelukysymysten teemat liittyivät haastateltavien profilointiin, digiosaamisen kartoittamiseen, digiryhmien toimintaan ja siitä saatuun hyötyyn sekä haastateltaville jääneeseen lisäohjaustarpeeseen.
Noin puolet kertoi osallistuneensa digiryhmään oppiakseen älylaitteiden käyttöä ylipäätään, ja noin kolmasosa halusi apua johonkin yksittäiseen ongelmaan. Ongelman laatu vaihteli suuresti, ja ainoastaan turhien tiedostojen poistaminen älylaitteelta mainittiin useampaan kertaan. Internetiä kertoi käyttävänsä noin puolet haastateltavista, ja suurimmalla osalla oli ollut vaikeuksia hoitaa Kela-, pankki- ym. asioitaan verkossa.
Lähes kaikki haastateltavat pitivät digineuvontaa tärkeänä. Tyytyväisiä oltiin myös digiryhmissä käytettyyn opetustapaan, jossa osallistujat pääsivät ohjattuina itse kokeilemaan oppimaansa. Tämä oli mahdollista ennen kaikkea siksi, että kurssin vetäjällä oli apunaan apuohjaajia. Tutkimuksessa ilmeni myös, että haastateltavilla oli pelkoja liittyen nettihuijauksiin, roskapostiin, käyttäjätunnusten ja salasanojen muistamiseen sekä jatkuviin päivityksiin. Vaikka haastateltavat vaikuttivat asennoituvan digitalisaatioon negatiivisesti, he toisaalta tunnustivat digitalisaation edut.
ARVO-hankkeen tavoitteena oli parantaa Turun seudulla asuvien, syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten elämänhallintaa rakentamalla kolmannen sektorin toimijoiden hajanaisesta kentästä toimivampi kokonaisuus. Hankkeeseen sisältyivät toimijoiden tiloissa kiertävät elämänhallintakurssit, esimerkiksi yhteiskunnan digitalisoitumiskehityksestä jälkeen jääneille tarkoitetut kurssit, joita kutsuttiin digiryhmiksi. Digiryhmiä järjestettiin kuusi kertaa, kaikki eri lähiöissä, ja yksittäiseen digiryhmään kuului aina neljä kokoontumiskertaa.
Haastattelut toteutettiin digiryhmien kokoontumisten yhteydessä. Tutkimusmenetelmänä käytettiin teemahaastattelua. Haastattelukysymysten teemat liittyivät haastateltavien profilointiin, digiosaamisen kartoittamiseen, digiryhmien toimintaan ja siitä saatuun hyötyyn sekä haastateltaville jääneeseen lisäohjaustarpeeseen.
Noin puolet kertoi osallistuneensa digiryhmään oppiakseen älylaitteiden käyttöä ylipäätään, ja noin kolmasosa halusi apua johonkin yksittäiseen ongelmaan. Ongelman laatu vaihteli suuresti, ja ainoastaan turhien tiedostojen poistaminen älylaitteelta mainittiin useampaan kertaan. Internetiä kertoi käyttävänsä noin puolet haastateltavista, ja suurimmalla osalla oli ollut vaikeuksia hoitaa Kela-, pankki- ym. asioitaan verkossa.
Lähes kaikki haastateltavat pitivät digineuvontaa tärkeänä. Tyytyväisiä oltiin myös digiryhmissä käytettyyn opetustapaan, jossa osallistujat pääsivät ohjattuina itse kokeilemaan oppimaansa. Tämä oli mahdollista ennen kaikkea siksi, että kurssin vetäjällä oli apunaan apuohjaajia. Tutkimuksessa ilmeni myös, että haastateltavilla oli pelkoja liittyen nettihuijauksiin, roskapostiin, käyttäjätunnusten ja salasanojen muistamiseen sekä jatkuviin päivityksiin. Vaikka haastateltavat vaikuttivat asennoituvan digitalisaatioon negatiivisesti, he toisaalta tunnustivat digitalisaation edut.