Motorisen kehityksen ja herkkyyskausien hyödyntäminen 7–16-vuotiaiden baletin opetuksessa
Jokinen, Laura (2013)
Jokinen, Laura
Oulun seudun ammattikorkeakoulu
2013
All rights reserved
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201305025801
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201305025801
Tiivistelmä
Tämän opinnäytetyön alkusysäyksenä toimi oma kiinnostukseni lapsen ja nuoren motorista kehitystä ja herkkyyskausia kohtaan. Aloin miettiä, opetetaanko baletissa tietyt liikkeet oppijoille heidän motorisen kehityksensä kannalta oikeaan aikaan. Motorisessa kehityksessä on kuitenkin tutkimusten mukaan havaittu esiintyvän herkkyyskausia, jolloin oppija on altis oppimaan jonkin taidon normaalia nopeammin kuin muulloin.
Opinnäytetyöni tavoitteena on selvittää, kuinka motorista kehitystä ja herkkyyskausia voi hyödyntää baletin opettamisen tukena 7–16-vuotiaiden baletin opetuksessa. Tutkimuksen tuloksena loin ehdotelman motorista kehitystä ja herkkyyskausia hyödyntävästä baletin opetussuunnitelmasta. Tutkimukseni on teoreettinen ja tutkimustulokseni perustuvat sekä lähdekirjallisuuteen että omiin kokemuksiini.
Tietoperustan pohjalta jaoin motoriset taidot baletin opettamisen kannalta olennaisiin ryhmiin ja selvitin kyseisten taitojen herkkyyskausien ilmenemisajankohdat 7–16-vuotiailla. Tämän jälkeen loin opetussuunnitelmaehdotelman siitä, kuinka motorista kehitystä ja herkkyyskausia tulisi hyödyntää baletin opettamisessa kyseisellä ikäryhmällä.
Saamiani tuloksia vertasin opetusministeriön laatimaan Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelmaan (1989) sekä opetussuunnitelman liitteeseen (1989). Tuloksista ilmeni, että pyörimisten harjoittelun, allegro-työskentelyn ja erityisesti grand allegro -työskentelyn valmistavien harjoitusten tekeminen tulisi aloittaa jo huomattavasti varhaisemmalla iällä kuin Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelman liite antaa ymmärtää (1989). Lisäksi kärkitossutyöskentely pitäisi aloittaa vasta 12-vuotiaana. Monet liikkeet olisi mahdollista opettaa myös aikaisemmin kuin Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelman liite (1989) ohjeistaa. Aina tavoitteen ei tarvitse olla esteettinen ja laadullinen, vaan joitain liikkeitä voi harjoitella täysin muun tavoitteen pohjalta.
Opinnäytetyöni tavoitteena on selvittää, kuinka motorista kehitystä ja herkkyyskausia voi hyödyntää baletin opettamisen tukena 7–16-vuotiaiden baletin opetuksessa. Tutkimuksen tuloksena loin ehdotelman motorista kehitystä ja herkkyyskausia hyödyntävästä baletin opetussuunnitelmasta. Tutkimukseni on teoreettinen ja tutkimustulokseni perustuvat sekä lähdekirjallisuuteen että omiin kokemuksiini.
Tietoperustan pohjalta jaoin motoriset taidot baletin opettamisen kannalta olennaisiin ryhmiin ja selvitin kyseisten taitojen herkkyyskausien ilmenemisajankohdat 7–16-vuotiailla. Tämän jälkeen loin opetussuunnitelmaehdotelman siitä, kuinka motorista kehitystä ja herkkyyskausia tulisi hyödyntää baletin opettamisessa kyseisellä ikäryhmällä.
Saamiani tuloksia vertasin opetusministeriön laatimaan Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelmaan (1989) sekä opetussuunnitelman liitteeseen (1989). Tuloksista ilmeni, että pyörimisten harjoittelun, allegro-työskentelyn ja erityisesti grand allegro -työskentelyn valmistavien harjoitusten tekeminen tulisi aloittaa jo huomattavasti varhaisemmalla iällä kuin Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelman liite antaa ymmärtää (1989). Lisäksi kärkitossutyöskentely pitäisi aloittaa vasta 12-vuotiaana. Monet liikkeet olisi mahdollista opettaa myös aikaisemmin kuin Tanssin perusopetuksen opetussuunnitelman liite (1989) ohjeistaa. Aina tavoitteen ei tarvitse olla esteettinen ja laadullinen, vaan joitain liikkeitä voi harjoitella täysin muun tavoitteen pohjalta.