Itutuotteen kasvatusolosuhteiden optimointi
Omarieh, Mariam (2021)
Omarieh, Mariam
2021
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120724115
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120724115
Tiivistelmä
Opinnäytetyön tavoitteena oli laatia laaja teoriakatsaus ituihin ja niiden kasvatukseen käytettyihin siemeniin liittyen sekä toteuttaa kokeellinen osuus, jonka tavoitteena oli selvittää Snafu Oy:lle Vigna radiata -palkokasvilajin iduille optimaaliset kasvatusolosuhteet. Teoriaosassa käsitellään pavunituihin liittyvää historiaa, niiden ravitsemuksellisia ominaisuuksia, lainsäädäntöä ja mikrobiologisia vaatimuksia sekä elintarviketurvallisuutta yleisesti.
Idut ovat jo satojen vuosien ajan olleet olennainen osa aasialaista ruokakulttuuria, mutta niiden lääkinnällisellä käyttötarkoituksella on sitäkin pidempi historia. Viimeisten vuosikymmenien aikana iduista on kiinnostuttu myös muualla maailmassa ja etenkin Euroopassa. Syy kiinnostuksen nousuun on luultavasti ihmisten kasvava tietoisuus terveellisen ja ravitsevan ruokavalion tärkeydestä. Iduilla on hyvät ravitsemukselliset ominaisuudet, joiden imeytyminen elimistöön tehostuu idätyksen aikana.
Itutuotantoa ohjaa tarkasti määritelty lainsäädäntö ja vaatimukset, joiden tarkoituksena on taata itutuotteiden turvallisuus kuluttajille. Suomessa vuonna 1995 ja Euroopassa vuonna 2011 tapahtuneiden taudinpurkausten jälkeen ituihin liittyvää lainsäädäntöä tiukennettiin, sillä taudinpurkausten alkuperäksi paljastui idättämiseen käytettyjen siementen saastuminen bakteeripatogeeneillä. Lakien uudistamisessa keskityttiin etenkin jäljitettävyys-, hygienia- ja mikrobiologisiin vaatimuksiin.
Työn kokeellisessa osassa suoritettiin kaikkiaan 14 kasvatustestiä, joiden tekemiseen käytettiin itujen kasvatukseen tarkoitettua laitetta. Testeissä tutkittiin, millaisia vaikutuksia erilaisilla laiteasetuksilla oli itujen kasvuun. Kasvatusten tuloksia analysoitiin pääasiassa itujen pituuden, paksuuden ja ohuen juuren pituuden osalta. Kolmessa kasvatustestissä apuaineena käytettiin eteenikaasua, jolle idut altistettiin kasvun alkuvaiheessa. Eteenin pitoisuus oli 50 ppm.
Parhaimmat tulokset saatiin seuraavilla kasvatusolosuhteilla: kaapin lämpötila 20 °C, veden lämpötila 17 °C, kasteluväli 150 minuuttia ja kasteluaika 40 sekuntia. Testitulosten perusteella voidaan kuitenkin todeta, että ilman eteenikaasun käyttöä haluttuja tuloksia ei olisi saavutettu.
Idut ovat jo satojen vuosien ajan olleet olennainen osa aasialaista ruokakulttuuria, mutta niiden lääkinnällisellä käyttötarkoituksella on sitäkin pidempi historia. Viimeisten vuosikymmenien aikana iduista on kiinnostuttu myös muualla maailmassa ja etenkin Euroopassa. Syy kiinnostuksen nousuun on luultavasti ihmisten kasvava tietoisuus terveellisen ja ravitsevan ruokavalion tärkeydestä. Iduilla on hyvät ravitsemukselliset ominaisuudet, joiden imeytyminen elimistöön tehostuu idätyksen aikana.
Itutuotantoa ohjaa tarkasti määritelty lainsäädäntö ja vaatimukset, joiden tarkoituksena on taata itutuotteiden turvallisuus kuluttajille. Suomessa vuonna 1995 ja Euroopassa vuonna 2011 tapahtuneiden taudinpurkausten jälkeen ituihin liittyvää lainsäädäntöä tiukennettiin, sillä taudinpurkausten alkuperäksi paljastui idättämiseen käytettyjen siementen saastuminen bakteeripatogeeneillä. Lakien uudistamisessa keskityttiin etenkin jäljitettävyys-, hygienia- ja mikrobiologisiin vaatimuksiin.
Työn kokeellisessa osassa suoritettiin kaikkiaan 14 kasvatustestiä, joiden tekemiseen käytettiin itujen kasvatukseen tarkoitettua laitetta. Testeissä tutkittiin, millaisia vaikutuksia erilaisilla laiteasetuksilla oli itujen kasvuun. Kasvatusten tuloksia analysoitiin pääasiassa itujen pituuden, paksuuden ja ohuen juuren pituuden osalta. Kolmessa kasvatustestissä apuaineena käytettiin eteenikaasua, jolle idut altistettiin kasvun alkuvaiheessa. Eteenin pitoisuus oli 50 ppm.
Parhaimmat tulokset saatiin seuraavilla kasvatusolosuhteilla: kaapin lämpötila 20 °C, veden lämpötila 17 °C, kasteluväli 150 minuuttia ja kasteluaika 40 sekuntia. Testitulosten perusteella voidaan kuitenkin todeta, että ilman eteenikaasun käyttöä haluttuja tuloksia ei olisi saavutettu.