Verenluovutuksen perehdytysprosessikuvaus perehdyttäjien näkökulmasta
Rannanheimo, Paula (2021)
Rannanheimo, Paula
2021
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120423769
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120423769
Tiivistelmä
Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli luoda verenluovutuksen perehdytysprosessikuvaus
perehdyttäjän näkökulmasta. Tavoitteena oli kehittää perehdyttäjän prosessia verenluovutuksen perehdytyksessä.
Lähestymistavaksi opinnäytetyöhön valittiin palvelumuotoilun Tuplatimantti-prosessimalli
(löydä-määritä-kehitä-tuota). Löydä-vaiheessa aineistonkeruumenetelmänä käytettiin sähköistä kyselyä, joka lähetettiin sähköpostitse verenluovutuksessa toimiville perehdyttäjille
(N=26). Kyselyyn vastasi 17 perehdyttäjää (=n, 65 %). Aineisto analysoitiin väittämien
osalta tilastollisia analyysimenetelmiä hyödyntäen. Tulokset kuvattiin sekä sanallisesti,
frekvensseinä ja prosentteina sekä keskiarvon ja keskihajonnan mukaan. Avoimet vastaukset analysointiin teemoittelun avulla.
Tulosten perusteella verenluovutuksen perehdyttäjät ovat sitoutuneita perehdyttäjän rooliin. Perehdyttäjät ovat tietoisia perehtyjän tavoitteista ja työtehtävistä. Perehtyjän tapa oppia huomioidaan perehdytyksen aikana. Perehdytyksen vastuualueiden jakaminen vaihteli
toimipisteissä. Osassa toimipisteissä vastuualueita jaetaan ja osassa nimetty perehdyttäjä
tai nimetyt perehdyttäjät hoitavat koko perehdytyksen. Vastauksissa kuitenkin toivottiin
vastuualueiden jakamista tehokkaammin työyhteisön tai perehdyttäjien kesken. Perehdyttäjät kokivat saavansa riittävästi tukea sekä esihenkilöltä että työyhteisöltä. Perehdytyksen
suunnitteluun ja hoitoon toivottiin riittävästi aikaa, jotta perehtyminen perehtyjän tahdissa
olisi mahdollista. Osa vastaajista koki saamansa perehdyttäjäkoulutuksen riittämättömänä.
Määritä-vaiheessa verenluovutuksen perehdyttäjän prosessikuvaus luonnosteltiin uimaratamalliin kyselyn tulosten ja nykyisen perehdytysprosessin perusteella. Prosessikuvausta
luotiin yhdessä virtuaalisessa ideariihessä osaamisen kehittämisen tiimin (OSKE-tiimi)
kanssa. Kehitä-vaiheessa opinnäytetyön tekijä jatkoi prosessikuvauksen kehittämistä ja
prosessikuvaukseen kuvattiin verenluovutuksen perehdytykseen osallistuvien roolit ja osallistujien toimet. Tuota-vaiheessa OSKE-tiimiläisten palaute prosessikuvauksen käytettävyydestä oli, että visuaalinen kuvaus auttaa paremmin hahmottamaan kokonaisuutta, johon kuuluu eri rooleja.
Jotta perehdytysprosessi pysyy laadukkaana, tulee sitä päivittää säännöllisesti. On tärkeää, että kaikkien perehdytysprosessiin osallistuvien näkökulmat otetaan huomioon.
Asiasanat: perehdyttäminen, perehdyttäjä, perehdytysprosessi, verenluovutus
perehdyttäjän näkökulmasta. Tavoitteena oli kehittää perehdyttäjän prosessia verenluovutuksen perehdytyksessä.
Lähestymistavaksi opinnäytetyöhön valittiin palvelumuotoilun Tuplatimantti-prosessimalli
(löydä-määritä-kehitä-tuota). Löydä-vaiheessa aineistonkeruumenetelmänä käytettiin sähköistä kyselyä, joka lähetettiin sähköpostitse verenluovutuksessa toimiville perehdyttäjille
(N=26). Kyselyyn vastasi 17 perehdyttäjää (=n, 65 %). Aineisto analysoitiin väittämien
osalta tilastollisia analyysimenetelmiä hyödyntäen. Tulokset kuvattiin sekä sanallisesti,
frekvensseinä ja prosentteina sekä keskiarvon ja keskihajonnan mukaan. Avoimet vastaukset analysointiin teemoittelun avulla.
Tulosten perusteella verenluovutuksen perehdyttäjät ovat sitoutuneita perehdyttäjän rooliin. Perehdyttäjät ovat tietoisia perehtyjän tavoitteista ja työtehtävistä. Perehtyjän tapa oppia huomioidaan perehdytyksen aikana. Perehdytyksen vastuualueiden jakaminen vaihteli
toimipisteissä. Osassa toimipisteissä vastuualueita jaetaan ja osassa nimetty perehdyttäjä
tai nimetyt perehdyttäjät hoitavat koko perehdytyksen. Vastauksissa kuitenkin toivottiin
vastuualueiden jakamista tehokkaammin työyhteisön tai perehdyttäjien kesken. Perehdyttäjät kokivat saavansa riittävästi tukea sekä esihenkilöltä että työyhteisöltä. Perehdytyksen
suunnitteluun ja hoitoon toivottiin riittävästi aikaa, jotta perehtyminen perehtyjän tahdissa
olisi mahdollista. Osa vastaajista koki saamansa perehdyttäjäkoulutuksen riittämättömänä.
Määritä-vaiheessa verenluovutuksen perehdyttäjän prosessikuvaus luonnosteltiin uimaratamalliin kyselyn tulosten ja nykyisen perehdytysprosessin perusteella. Prosessikuvausta
luotiin yhdessä virtuaalisessa ideariihessä osaamisen kehittämisen tiimin (OSKE-tiimi)
kanssa. Kehitä-vaiheessa opinnäytetyön tekijä jatkoi prosessikuvauksen kehittämistä ja
prosessikuvaukseen kuvattiin verenluovutuksen perehdytykseen osallistuvien roolit ja osallistujien toimet. Tuota-vaiheessa OSKE-tiimiläisten palaute prosessikuvauksen käytettävyydestä oli, että visuaalinen kuvaus auttaa paremmin hahmottamaan kokonaisuutta, johon kuuluu eri rooleja.
Jotta perehdytysprosessi pysyy laadukkaana, tulee sitä päivittää säännöllisesti. On tärkeää, että kaikkien perehdytysprosessiin osallistuvien näkökulmat otetaan huomioon.
Asiasanat: perehdyttäminen, perehdyttäjä, perehdytysprosessi, verenluovutus