Erillinen ja integroitu hoito: kaksoisdiagnoosipotilaiden kokemuksia erillisistä sekä integroidusta hoidosta Helsingin pohjoisen psykiatria- ja päihdekeskuksessa
Väätäinen, Kirsi (2021)
Väätäinen, Kirsi
2021
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120223225
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021120223225
Tiivistelmä
Tiivistelmä
Yhtäaikaiset päihde- sekä mielenterveysongelmat ovat hyvin yleisiä ja tänä päivänä tämänkaltaisia potilaita kohdataan joka puolella terveydenhuollossa. Moneen eri toimipaikkaan jakautunut hoitojärjestelmä tuo haasteensa hoidon järjestämiseen. Kaksoisdiagnoosipotilaat usein ajelehtivatkin eri hoitojärjestelmien välillä ja huonossa tapauksessa saattavat jäädä kokonaan ilman palveluita ja tippua pois kokonaan hoitojärjestelmistä.
Yhdistetyssä hoidossa sama hoitoyksikkö hoitaa molempia häiriöitä samanaikaisesti. Tässä tutkimuksessa oli tavoitteena selvittää kaksoisdiagnoosipotilaiden kokemuksia erillisistä sekä integroidusta hoidosta. Lisäksi tavoitteena on kehittää integroitua hoitoa potilaslähtöisesti.
Tutkimus toteutettiin laadullisena haastattelututkimuksena. Tutkimusaineisto kerättiin syvähaastatteluina. Kohderyhmänä oli kaksoisdiagnoosipotilaat, jotka tutkimuksen aikana olivat hoidossa Helsingin pohjoisen psykiatria- ja päihdekeskuksessa kaksoisdiagnoosityöryhmässä. Työryhmä toteutti integroitua hoitoa. Tutkimukseen haastateltiin kahta (2) potilasta. Aineisto analysoitiin induktiivisen sisällönanalyysin avulla.
Tutkimuksessa tuli ilmi, että erillisten hoitojen toimivuudessa on monenlaisia haasteita. Hoitopaikoissa keskityttiin hoitamaan usein vain yhtä diagnoosia kerrallaan. Palvelut olivat hajaantuneet. Tutkimuksessa integroitu hoito tarkoitti potilaalle kokemusta yhtenäisestä ja kokonaisvaltaisesta hoidosta. Tutkimuksessa ilmeni, että potilaan kohtaamisessa oli sekä edistäviä tekijöitä sekä haasteita. Vuorovaikutus ja kommunikointi hoitotyöntekijöiden kanssa sekä hoitohenkilökunnan asenteet vaikuttivat siihen, miten hänet kohdattiin. Lämmin ja iloinen asenne sekä vastaanotto hoitoon tullessa oli ensisijaisen tärkeää. Integroidun hoidon tavoitettavuus, saatavuus ja helppous nousivat kokemuksissa esille yhtenä tärkeänä tekijänä siihen, että integroituun hoitoon oltiin tyytyväisempiä.
Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää kaksoisdiagnoosipotilaiden kanssa työskenneltäessä kuin hoito – ja palvelujärjestelmän suunnittelussa ja kehittämisessä. On hyvä tietää mitä potilaat tarvitsevat ja mitä hoitopaikoilta odotetaan, jotta palveluvalikot olisivat sosiaali- ja terveydenhoidon palveluissa riittävät.
Yhtäaikaiset päihde- sekä mielenterveysongelmat ovat hyvin yleisiä ja tänä päivänä tämänkaltaisia potilaita kohdataan joka puolella terveydenhuollossa. Moneen eri toimipaikkaan jakautunut hoitojärjestelmä tuo haasteensa hoidon järjestämiseen. Kaksoisdiagnoosipotilaat usein ajelehtivatkin eri hoitojärjestelmien välillä ja huonossa tapauksessa saattavat jäädä kokonaan ilman palveluita ja tippua pois kokonaan hoitojärjestelmistä.
Yhdistetyssä hoidossa sama hoitoyksikkö hoitaa molempia häiriöitä samanaikaisesti. Tässä tutkimuksessa oli tavoitteena selvittää kaksoisdiagnoosipotilaiden kokemuksia erillisistä sekä integroidusta hoidosta. Lisäksi tavoitteena on kehittää integroitua hoitoa potilaslähtöisesti.
Tutkimus toteutettiin laadullisena haastattelututkimuksena. Tutkimusaineisto kerättiin syvähaastatteluina. Kohderyhmänä oli kaksoisdiagnoosipotilaat, jotka tutkimuksen aikana olivat hoidossa Helsingin pohjoisen psykiatria- ja päihdekeskuksessa kaksoisdiagnoosityöryhmässä. Työryhmä toteutti integroitua hoitoa. Tutkimukseen haastateltiin kahta (2) potilasta. Aineisto analysoitiin induktiivisen sisällönanalyysin avulla.
Tutkimuksessa tuli ilmi, että erillisten hoitojen toimivuudessa on monenlaisia haasteita. Hoitopaikoissa keskityttiin hoitamaan usein vain yhtä diagnoosia kerrallaan. Palvelut olivat hajaantuneet. Tutkimuksessa integroitu hoito tarkoitti potilaalle kokemusta yhtenäisestä ja kokonaisvaltaisesta hoidosta. Tutkimuksessa ilmeni, että potilaan kohtaamisessa oli sekä edistäviä tekijöitä sekä haasteita. Vuorovaikutus ja kommunikointi hoitotyöntekijöiden kanssa sekä hoitohenkilökunnan asenteet vaikuttivat siihen, miten hänet kohdattiin. Lämmin ja iloinen asenne sekä vastaanotto hoitoon tullessa oli ensisijaisen tärkeää. Integroidun hoidon tavoitettavuus, saatavuus ja helppous nousivat kokemuksissa esille yhtenä tärkeänä tekijänä siihen, että integroituun hoitoon oltiin tyytyväisempiä.
Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää kaksoisdiagnoosipotilaiden kanssa työskenneltäessä kuin hoito – ja palvelujärjestelmän suunnittelussa ja kehittämisessä. On hyvä tietää mitä potilaat tarvitsevat ja mitä hoitopaikoilta odotetaan, jotta palveluvalikot olisivat sosiaali- ja terveydenhoidon palveluissa riittävät.