Käyttäjätutkimuskyselyt Älykäs ohjaus-hankkeen sovelluskehityksestä
Lehtonen, Janne (2021)
Lehtonen, Janne
2021
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021092818113
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2021092818113
Tiivistelmä
Tässä opinnäytetyössä käsitellään Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (Xamk) digitaalisen talouden vahvuusalueen Älykäs ohjaus – Tekoäly asiakas-lähtöisessä opinto- ja uraohjauksessa-hankkeen tekoälypohjaisen opinto- ja uraohjauksen sovelluksen kehitystyön tuloksia ja sen testikäyttäjiltä kerätyn kyselypalautteen analyysiä.
Älykäs ohjaus-hankkeen yksi osa-alue on kehittää ja tutkia digitaalisia apuvälineitä, jotka soveltuvat opiskelijoiden opinto- ja uraohjaukseen. Opiskelutapojen muutos ja etäopiskelun lisääntyminen tuovat koulutusorganisaatioille paineita kehittää ohjauksen tapojaan ja toisaalta opiskelijoiden tarve ohjaukselle on kasvamassa. Näihin ongelmiin pyritään löytämään ratkaisuja tekoälyn ja analytiikan puolelta.
Hankkeen tekoälysovelluksen kehitystyö on tämän opinnäytetyön kontekstissa aivan alussaan. Siksi on ollut tärkeää kerätä sovelluksen toiminnasta käyttäjäpalautetta, jotta mahdolliset ohjelmistovirheet ja toiminnalliset ongelmat voidaan tunnistaa ja ratkaista nopeasti. Sovellusta testaamaan pyydettiin kaikkia Xamkin opiskelijoita, joista lopulta 165 saatiin mukaan kokeiluihin.
Tekoälysovelluksen tehtävänä oli tutkia testiopiskelijoiden luvalla heidän opintodataansa ja näiden tietojen perusteella ehdottaa opiskelijoille sopivia valinnaisia opintojaksoja, työ- ja harjoittelupaikkoja sekä mahdollista tarvetta opintojen ohjaukselle. Opiskelijoiden tiedot poimittiin tietojärjestelmistä tietoturvallisella tavalla.
Käyttäjäpalautteet kerättiin vuoden 2021 kevättalven aikana ja testiopiskelijoille lähetettiin kaikkiaan kolme erillistä sähköistä kyselyä sovelluksen toiminnasta. Kyselyn tuloksista voitiin päätellä, että opiskelijoilla on innostusta testisovelluksen kaltaisen apuvälineen käyttöönottoon. Opiskelijat kuitenkin pitivät tekoälysovelluksen toimintaa
tutkimusvaiheessa enintään keskinkertaisena, mikä on ymmärrettävää ottaen huomioon varhaisen kehitysvaiheen.
Kyselytutkimusten perusteella saatiin arvokasta tietoa myös siitä, minkälaisia sovelluksia testiopiskelijat toivoivat tekoälysovellukselta. Hankitun palautemateriaalin myötä voidaan tekoälysovellusta kehittää edelleen opiskelijoiden haluamaan suuntaan ja tuomaan siihen uusia ominaisuuksia, jotka keventäisivät niin opiskelijoiden kuin ohjaajienkin työtaakkaa tulevaisuudessa.
Älykäs ohjaus-hankkeen yksi osa-alue on kehittää ja tutkia digitaalisia apuvälineitä, jotka soveltuvat opiskelijoiden opinto- ja uraohjaukseen. Opiskelutapojen muutos ja etäopiskelun lisääntyminen tuovat koulutusorganisaatioille paineita kehittää ohjauksen tapojaan ja toisaalta opiskelijoiden tarve ohjaukselle on kasvamassa. Näihin ongelmiin pyritään löytämään ratkaisuja tekoälyn ja analytiikan puolelta.
Hankkeen tekoälysovelluksen kehitystyö on tämän opinnäytetyön kontekstissa aivan alussaan. Siksi on ollut tärkeää kerätä sovelluksen toiminnasta käyttäjäpalautetta, jotta mahdolliset ohjelmistovirheet ja toiminnalliset ongelmat voidaan tunnistaa ja ratkaista nopeasti. Sovellusta testaamaan pyydettiin kaikkia Xamkin opiskelijoita, joista lopulta 165 saatiin mukaan kokeiluihin.
Tekoälysovelluksen tehtävänä oli tutkia testiopiskelijoiden luvalla heidän opintodataansa ja näiden tietojen perusteella ehdottaa opiskelijoille sopivia valinnaisia opintojaksoja, työ- ja harjoittelupaikkoja sekä mahdollista tarvetta opintojen ohjaukselle. Opiskelijoiden tiedot poimittiin tietojärjestelmistä tietoturvallisella tavalla.
Käyttäjäpalautteet kerättiin vuoden 2021 kevättalven aikana ja testiopiskelijoille lähetettiin kaikkiaan kolme erillistä sähköistä kyselyä sovelluksen toiminnasta. Kyselyn tuloksista voitiin päätellä, että opiskelijoilla on innostusta testisovelluksen kaltaisen apuvälineen käyttöönottoon. Opiskelijat kuitenkin pitivät tekoälysovelluksen toimintaa
tutkimusvaiheessa enintään keskinkertaisena, mikä on ymmärrettävää ottaen huomioon varhaisen kehitysvaiheen.
Kyselytutkimusten perusteella saatiin arvokasta tietoa myös siitä, minkälaisia sovelluksia testiopiskelijat toivoivat tekoälysovellukselta. Hankitun palautemateriaalin myötä voidaan tekoälysovellusta kehittää edelleen opiskelijoiden haluamaan suuntaan ja tuomaan siihen uusia ominaisuuksia, jotka keventäisivät niin opiskelijoiden kuin ohjaajienkin työtaakkaa tulevaisuudessa.