Maatalousyrittäjien suhtautuminen koulutukseen ja digitalisaatioon: Teemahaastattelu kuuden maatalousyrittäjän mielipiteistä
Alahallila, Satu (2020)
Alahallila, Satu
2020
All rights reserved. This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2020060216076
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2020060216076
Tiivistelmä
Tässä tutkimuksessa tutkittiin, miten maatalousyrittäjät suhtautuvat sekä digitalisaatioon että koulutukseen. Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluiden avulla. Tutkimuksen teoriatausta perustui koulutukseen ja oppimiseen sekä haastateltujen maatalousyritysten digitalisaation tilanteeseen tänä päivänä.
Tarkoituksena oli selvittää, miten digitalisaatio on muuttanut maatalousyrittäjien oppimista sekä suhtautumista koulutukseen ja millä tavalla oppimista tapahtuu. Oletuksena oli, että digitalisaatio on huomattavasti lisännyt tarvetta formaalille koulutukselle, mutta koulutukseen hakeutuminen olisi vähäistä johtuen kiireestä ja taloudellisesta tilanteesta.
Tutkimustulokset vahvistivat ajanpuutteen olevan yksi syy siihen, ettei koulutukseen hakeuduta, mutta toisaalta informaalinen kouluttautuminen ja vertaisryhmien kautta saatava tuki ja palaute korostuivat. Digitalisaatiota pidetään hyvänä apuvälineenä, mutta siihen ei juurikaan kaivattu lisää koulutusta. Sen sijaan maatalousyrityksen johtamiseen ja taloudelliseen ohjaukseen toivottiin lisää koulutusta, sillä näillä alueilla koettiin tarpeen jopa lisääntyvän.
Tutkimus koettiin tärkeäksi, sillä sen avulla voidaan suunnitella mahdollisia koulutuksia tulevaisuudessa.
Tarkoituksena oli selvittää, miten digitalisaatio on muuttanut maatalousyrittäjien oppimista sekä suhtautumista koulutukseen ja millä tavalla oppimista tapahtuu. Oletuksena oli, että digitalisaatio on huomattavasti lisännyt tarvetta formaalille koulutukselle, mutta koulutukseen hakeutuminen olisi vähäistä johtuen kiireestä ja taloudellisesta tilanteesta.
Tutkimustulokset vahvistivat ajanpuutteen olevan yksi syy siihen, ettei koulutukseen hakeuduta, mutta toisaalta informaalinen kouluttautuminen ja vertaisryhmien kautta saatava tuki ja palaute korostuivat. Digitalisaatiota pidetään hyvänä apuvälineenä, mutta siihen ei juurikaan kaivattu lisää koulutusta. Sen sijaan maatalousyrityksen johtamiseen ja taloudelliseen ohjaukseen toivottiin lisää koulutusta, sillä näillä alueilla koettiin tarpeen jopa lisääntyvän.
Tutkimus koettiin tärkeäksi, sillä sen avulla voidaan suunnitella mahdollisia koulutuksia tulevaisuudessa.