Autonomisen työvuorosuunnittelun käyttöönotto : Kokemuksia Siilinjärven terveyskeskuksen päivystyspoliklinikalta
Mehtonen, Anu (2011)
Mehtonen, Anu
Savonia-ammattikorkeakoulu
2011
All rights reserved
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2011060711355
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2011060711355
Tiivistelmä
Tiivistelmä
Sosiaali- ja terveyden huoltoalalla työaikojen kehittäminen ja niiden hallinta ovat yksi tärkeistä tulevaisuuden
tekijöistä, joiden avulla saadaan tuottava ja hyvinvoiva työyhteisö. Työntekijöiden hyvinvointia
tukevat työaikamallit ja joustavat työajat saavat kannatusta sekä työntekijä- että organisaatiotasolla.
Organisaation tulee harkita omien toimintojen, työyhteisön ja työntekijöiden kanssa tarkoituksenmukaiset
työaikaratkaisut työpaikalle. Työaika-autonominen työvuorosuunnittelu on yksi vaihtoehto, jolla työntekijät
voivat vaikuttaa oman työajan hallintaan.
Tässä opinnäytetyössä kuvataan työaika-autonomisen työvuorosuunnittelun käyttöönotto Siilinjärven
päivystyspoliklinikalla ja kokemukset ja vaikutukset, joita uuden mallin käyttöönotto on työyhteisössä
herättänyt. Työyhteisöön kuului kuusi vakituista työtekijää. Opinnäytetyö oli laadullinen toimintatutkimus.
Toiminnallisen prosessin aikana työyhteisö suunnitteli oman mallin autonomiseen työvuorosuunnitteluun.
Opinnäytetyön aineisto kerättiin toiminnallisista palavereista sekä ryhmähaastattelulla. Aineisto
analysoitiin käyttämällä sisällönanalyysia
Opinnäytetyön tuloksena syntyi kuvaus työaika-autonomisen työvuorosuunnitteluprosessin kokemuksista,
jotka olivat työaika-autonomia, työvuorosuunnittelutarpeet, työvuorosuunnittelu ja työyhteisötaidot.
Työaika-autonomialla oli positiivisia vaikutuksia työyhteisön ilmapiiriin sekä sen nähtiin lisäävän yhteistyötä
työyhteisössä. Työntekijät kokivat vaikutusmahdollisuuksien lisääntyneen ja oman elämänhallinnan
parantuneen. Esimiehen roolissa tärkeimpänä tehtävänä työvuorojen suunnittelussa nähtiin pelisääntöjen
valvominen sekä suunnittelun oikeudenmukaisen toteutumisen valvonta. Sijaiset kokivat roolinsa
autonomisessa työvuorosuunnittelussa epäoikeudenmukaisena. Työntekijät kuvasivat autonomisen
työvuorosuunnittelun mahdollistavan paremmin yksilöllisen työvuorojen suunnittelun, jossa huomioidaan
työn ja yksityiselämän erilaiset tarpeet.
Työyhteisön mielestä uuden työaikamallin käyttöönotto vaatii kehittämistyötä työyhteisössä ja opiskelua
työvuorosuunnitteluun liittyvistä asioista. Tärkeäksi koettiin kehittämispalaverit, joissa perehdyttiin työaikaa
koskeviin perusteisiin sekä luotiin yhteiset pelisäännöt autonomiselle työvuorosuunnittelulle. Kehittämispalavereissa
luotiin myös pohjaa yhteistyölle, jolla katsottiin olevan suuri merkitys myös työvuorojen
suunnittelun onnistumiselle. Yhteisen toiminnan kehittäminen katsottiin vaativan työyhteisötaitoja
kuten vuorovaikutus- ja yhteistyötaidot.
Sosiaali- ja terveyden huoltoalalla työaikojen kehittäminen ja niiden hallinta ovat yksi tärkeistä tulevaisuuden
tekijöistä, joiden avulla saadaan tuottava ja hyvinvoiva työyhteisö. Työntekijöiden hyvinvointia
tukevat työaikamallit ja joustavat työajat saavat kannatusta sekä työntekijä- että organisaatiotasolla.
Organisaation tulee harkita omien toimintojen, työyhteisön ja työntekijöiden kanssa tarkoituksenmukaiset
työaikaratkaisut työpaikalle. Työaika-autonominen työvuorosuunnittelu on yksi vaihtoehto, jolla työntekijät
voivat vaikuttaa oman työajan hallintaan.
Tässä opinnäytetyössä kuvataan työaika-autonomisen työvuorosuunnittelun käyttöönotto Siilinjärven
päivystyspoliklinikalla ja kokemukset ja vaikutukset, joita uuden mallin käyttöönotto on työyhteisössä
herättänyt. Työyhteisöön kuului kuusi vakituista työtekijää. Opinnäytetyö oli laadullinen toimintatutkimus.
Toiminnallisen prosessin aikana työyhteisö suunnitteli oman mallin autonomiseen työvuorosuunnitteluun.
Opinnäytetyön aineisto kerättiin toiminnallisista palavereista sekä ryhmähaastattelulla. Aineisto
analysoitiin käyttämällä sisällönanalyysia
Opinnäytetyön tuloksena syntyi kuvaus työaika-autonomisen työvuorosuunnitteluprosessin kokemuksista,
jotka olivat työaika-autonomia, työvuorosuunnittelutarpeet, työvuorosuunnittelu ja työyhteisötaidot.
Työaika-autonomialla oli positiivisia vaikutuksia työyhteisön ilmapiiriin sekä sen nähtiin lisäävän yhteistyötä
työyhteisössä. Työntekijät kokivat vaikutusmahdollisuuksien lisääntyneen ja oman elämänhallinnan
parantuneen. Esimiehen roolissa tärkeimpänä tehtävänä työvuorojen suunnittelussa nähtiin pelisääntöjen
valvominen sekä suunnittelun oikeudenmukaisen toteutumisen valvonta. Sijaiset kokivat roolinsa
autonomisessa työvuorosuunnittelussa epäoikeudenmukaisena. Työntekijät kuvasivat autonomisen
työvuorosuunnittelun mahdollistavan paremmin yksilöllisen työvuorojen suunnittelun, jossa huomioidaan
työn ja yksityiselämän erilaiset tarpeet.
Työyhteisön mielestä uuden työaikamallin käyttöönotto vaatii kehittämistyötä työyhteisössä ja opiskelua
työvuorosuunnitteluun liittyvistä asioista. Tärkeäksi koettiin kehittämispalaverit, joissa perehdyttiin työaikaa
koskeviin perusteisiin sekä luotiin yhteiset pelisäännöt autonomiselle työvuorosuunnittelulle. Kehittämispalavereissa
luotiin myös pohjaa yhteistyölle, jolla katsottiin olevan suuri merkitys myös työvuorojen
suunnittelun onnistumiselle. Yhteisen toiminnan kehittäminen katsottiin vaativan työyhteisötaitoja
kuten vuorovaikutus- ja yhteistyötaidot.