Seinäjoen äitiys- ja lastenneuvoloiden terveydenhoitajien kokemuksia imetysohjauksesta
Pirttilä, Riikka; Uusitalo, Heidi (2011)
Pirttilä, Riikka
Uusitalo, Heidi
Seinäjoen ammattikorkeakoulu
2011
All rights reserved
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201105269775
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201105269775
Tiivistelmä
Opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa terveydenhoitajien kokemuksia imetysohjauksesta kanta-Seinäjoen alueella. Opinnäytetyö tehtiin Seinäjoen terveyskeskuksen terveyden edistämisen yksikön toiveesta. Opinnäytetyön tavoite oli tuottaa tietoa, jonka avulla terveydenhoitajat voivat kehittää imetysohjaustaan. Tavoite oli myös, että vanhemmat saavat entistä parempaa imetysohjausta, terveydenhoitajien imetysohjaustaidon kehittyessä.
Opinnäytetyö on tehty kvalitatiivista tutkimusmenetelmää käyttäen. Tutkimusmateriaali kerättiin kyselylomakkeen avulla, joka sisälsi avoimia kysymyksiä. Kyselylomakkeet vietiin 14 terveydenhoitajalle marraskuussa 2010. Terveydenhoitajista 13 vastasi kyselyyn. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
Tuloksista ilmeni, että lähes kaikki terveydenhoitajat tahtoisivat lisä- ja/tai täydennyskoulutusta imetysohjauksesta. Terveydenhoitajat nostivat esiin monia erityistä imetysohjausta tarvitsevia äitejä ja perheitä. Terveydenhoitajat korostivat myös isän vaikutusta imetyksen onnistumiseen. Vastauksista selvisi, että suurin osa terveydenhoitajista koki esimerkiksi imetysasennon, imuotteen sekä konkreettiset ohjeet oleellisiksi asioiksi imetysohjauksessa.
Tulosten avulla saatiin selville, että imetysohjausta tulee kehittää tarjoamalla terveydenhoitajille lisä- ja täydennyskoulutusta. Myös erityistä imetysohjausta kaipaavia äitejä ja perheitä on paljon, joten on tärkeää, että terveydenhoitajilla on riittävästi aikaa vastata heidän yksilöllisiin tarpeisiin. Tärkeää on, että terveydenhoitajat tiedostavat antamansa imetysohjauksen merkityksen imetyksen onnistumisessa.
Opinnäytetyö on tehty kvalitatiivista tutkimusmenetelmää käyttäen. Tutkimusmateriaali kerättiin kyselylomakkeen avulla, joka sisälsi avoimia kysymyksiä. Kyselylomakkeet vietiin 14 terveydenhoitajalle marraskuussa 2010. Terveydenhoitajista 13 vastasi kyselyyn. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
Tuloksista ilmeni, että lähes kaikki terveydenhoitajat tahtoisivat lisä- ja/tai täydennyskoulutusta imetysohjauksesta. Terveydenhoitajat nostivat esiin monia erityistä imetysohjausta tarvitsevia äitejä ja perheitä. Terveydenhoitajat korostivat myös isän vaikutusta imetyksen onnistumiseen. Vastauksista selvisi, että suurin osa terveydenhoitajista koki esimerkiksi imetysasennon, imuotteen sekä konkreettiset ohjeet oleellisiksi asioiksi imetysohjauksessa.
Tulosten avulla saatiin selville, että imetysohjausta tulee kehittää tarjoamalla terveydenhoitajille lisä- ja täydennyskoulutusta. Myös erityistä imetysohjausta kaipaavia äitejä ja perheitä on paljon, joten on tärkeää, että terveydenhoitajilla on riittävästi aikaa vastata heidän yksilöllisiin tarpeisiin. Tärkeää on, että terveydenhoitajat tiedostavat antamansa imetysohjauksen merkityksen imetyksen onnistumisessa.