Digitaalisen markkinointiviestinnän kehittämissuunnitelma : case: Meriittipalvelut Oy
Siippola, Marika; Jantunen, Kristiina (2018)
Siippola, Marika
Jantunen, Kristiina
Laurea-ammattikorkeakoulu
2018
All rights reserved
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2018053011314
https://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2018053011314
Tiivistelmä
Opinnäytetyön tarkoituksena oli luoda digitaalisen markkinointiviestinnän kehittämissuunnitelma yritykselle Meriittipalvelut Oy. Opinnäytetyön tavoitteena oli lisätä taloudellisesti ja tehokkaasti toimeksiantajan kotisivujen kävijämääriä ja tutkia millaista sisältöä vaaditaan tehokkaaseen markkinointiviestintään. Opinnäytteen tavoitteena oli myös selvittää mitä sosiaalisen median kanavia yrityksen kannattaa hyödyntää ja millaisilla toimenpiteillä niiden näkyvyyttä voidaan parantaa, sekä tutkia miten toimeksiantaja pystyy hyödyntämään digitaalista markkinointiviestintää myynnin parantamiseksi sekä kuluttajille että yrityksille.
Teoreettisen viitekehyksen perustana oli toimeksiantajan kanssa yhteistyössä määritellyt kehityskysymykset, jotka perustuivat työlle aseteltujen tavoitteiden saavuttamiseen. Viitekehys opinnäytetyölle luotiin tutustumalla alan kirjallisuuteen sekä tekemällä kilpailijabenchmarking-analyysi. Tietoperustassa käsiteltiin markkinointiviestintää yleisesti ja käytiin yritykselle sopivat kanavat läpi yksi kerrallaan. Teorian perusteella tehtiin kattava lähtötilanneanalyysi toimeksiantajan käyttämistä digitaalisen markkinointiviestinnän kanavista.
Lähtötilanneanalyysia käytettiin benchmarkingin pohjana. Kilpailijabenchmarkingin ja lähtötilanneanalyysin avulla, tietoperustaa hyödyntäen, rakennettiin konkreettiset kehitysehdotukset toimeksiantajan digitaalisen markkinointiviestinnän kehittämiseksi. Tutkimuksen avulla tunnistettiin ensin toimeksiantajan ongelmakohdat ja havainnointiin mikä nykyisessä viestinnässä toimii. Havainnoinnin tueksi kerättiin benchmarking-tutkimuksen avulla kilpailevien yrityksien kanavakohtaiset onnistumiset ja hyvät ominaisuudet, joita hyödynnettiin kehitysehdotuksissa. Ehdotuksissa keskityttiin nimenomaan ongelmakohtien korjaamiseen käyttäen tutkimuksessa saatuja tietoja esimerkkeinä. Lopputuotoksena esitettiin korjausehdotuksia kanava kerrallaan ja lopuksi listattiin vielä muita keinoja toimeksiantajan viestinnän parantamiseksi.
Johtopäätöksenä opinnäytetyössä todettiin, että toimeksiantajan viestinnän kanavat olivat onnistuneesti valittu kokonaisuus, mutta niiden teknisessä, rakenteellisessa ja sisällöllisessä oli puutteita, joihin pystyttiin lopputuotoksen avulla antamaan konkreettisia kehitysehdotelmia.
Teoreettisen viitekehyksen perustana oli toimeksiantajan kanssa yhteistyössä määritellyt kehityskysymykset, jotka perustuivat työlle aseteltujen tavoitteiden saavuttamiseen. Viitekehys opinnäytetyölle luotiin tutustumalla alan kirjallisuuteen sekä tekemällä kilpailijabenchmarking-analyysi. Tietoperustassa käsiteltiin markkinointiviestintää yleisesti ja käytiin yritykselle sopivat kanavat läpi yksi kerrallaan. Teorian perusteella tehtiin kattava lähtötilanneanalyysi toimeksiantajan käyttämistä digitaalisen markkinointiviestinnän kanavista.
Lähtötilanneanalyysia käytettiin benchmarkingin pohjana. Kilpailijabenchmarkingin ja lähtötilanneanalyysin avulla, tietoperustaa hyödyntäen, rakennettiin konkreettiset kehitysehdotukset toimeksiantajan digitaalisen markkinointiviestinnän kehittämiseksi. Tutkimuksen avulla tunnistettiin ensin toimeksiantajan ongelmakohdat ja havainnointiin mikä nykyisessä viestinnässä toimii. Havainnoinnin tueksi kerättiin benchmarking-tutkimuksen avulla kilpailevien yrityksien kanavakohtaiset onnistumiset ja hyvät ominaisuudet, joita hyödynnettiin kehitysehdotuksissa. Ehdotuksissa keskityttiin nimenomaan ongelmakohtien korjaamiseen käyttäen tutkimuksessa saatuja tietoja esimerkkeinä. Lopputuotoksena esitettiin korjausehdotuksia kanava kerrallaan ja lopuksi listattiin vielä muita keinoja toimeksiantajan viestinnän parantamiseksi.
Johtopäätöksenä opinnäytetyössä todettiin, että toimeksiantajan viestinnän kanavat olivat onnistuneesti valittu kokonaisuus, mutta niiden teknisessä, rakenteellisessa ja sisällöllisessä oli puutteita, joihin pystyttiin lopputuotoksen avulla antamaan konkreettisia kehitysehdotelmia.